Vojska te zemlje saopštila je da je uhapsila tri operativca Al Kaide visokog ranga u gradu Kueta na jugozapadu zemlje.

Vojska te zemlje saopštila je da je uhapsila tri operativca <org>Al Kaide</org> visokog ranga u gradu <loc>Kueta</loc> na jugozapadu zemlje.


Među osobama koje su uhapsili pakistanski agenti, koji su delovali u saradnji sa CIA, bio je i Junis Al Mauritani, čija je glavna dužnost bila da planira napade na interese zapadnih zemalja širom sveta.

Među osobama koje su uhapsili pakistanski agenti, koji su delovali u saradnji sa C<org>IA,</org> bio je i Ju<per>nis Al Mauritani, </per>čija je glavna dužnost bila da planira napade na interese zapadnih zemalja širom sveta.


"Al Mauritani je lično od Osame bin Ladena dobio zadatak da se fokusira na napadanje ciljeva od ekonomskog značaja u Sjedinjenim Američkim Državama, Evropi i Australiji", navodi se u saopštenju pakistanske vojske, piše bostonski Global post.

"A<per>l Mauritani </per>je lično od O<per>same bin Ladena </per>dobio zadatak da se fokusira na napadanje ciljeva od ekonomskog značaja u S<loc>jedinjenim Američkim Državama,</loc> Ev<loc>ropi i</loc> Au<loc>straliji",</loc> navodi se u saopštenju pakistanske vojske, piše bostonski Globa<org>l post.</org>


"On je planirao udare na ekonomske interese u Sjedinjenim Državama, uključujući gasovode i naftovode, hidroelektrane, kao i napade na brodove i tankere nafte u međunarodnim vodama, uz pomoć glisera napunjenih eksplozivom."

"On je planirao udare na ekonomske interese u S<loc>jedinjenim Državama,</loc> uključujući gasovode i naftovode, hidroelektrane, kao i napade na brodove i tankere nafte u međunarodnim vodama, uz pomoć glisera napunjenih eksplozivom."


Mada Al Kaida više nema sposobnost da izvodi napade koji bi po obimu bili slični onima od 11.9, i dalje je u stanju da izvodi "oportunističke" akcije malog obima, rekao je de Keršov u ponedeljak.

Mada <org>Al Kaida</org> više nema sposobnost da izvodi napade koji bi po obimu bili slični onima od 11.9, i dalje je u stanju da izvodi "oportunističke" akcije malog obima, rekao je de Kerš<per>ov u p</per>onedeljak.


Teroristička pretnja sa kojom se svet suočava danas postala je "puno kompleksnija i diversifikovanija", rekao je on novinarima u Briselu.

Teroristička pretnja sa kojom se svet suočava danas postala je "puno kompleksnija i diversifikovanija", rekao je on novinarima u Bri<loc>selu.</loc>


Koordinator EU protiv terorizma izrazio je zabrinutost da je trenutni bezbednosni vakuum u Libiji možda omogućio članovima severnoafričkog ogranka Al Kaide da povećaju svoj arsenal oružja pljačkanjem, uključujući rakete zemlja-vazduh, čime se potencijalno dovodi u opasnost putovanje avionima.

Koordinator <org>EU</org> protiv terorizma izrazio je zabrinutost da je trenutni bezbednosni vakuum u <loc>Libiji</loc> možda omogućio članovima severnoafričkog ogranka <org>Al Kaide</org> da povećaju svoj arsenal oružja pljačkanjem, uključujući rakete zemlja-vazduh, čime se potencijalno dovodi u opasnost putovanje avionima.


"Oni su imali mogućnost da dođu do oružja, uključujući malo oružje i puškomitraljeze ili određene rakete zemlja-vazduh, koje su izuzetno opasne", rekao je de Keršov.

"Oni su imali mogućnost da dođu do oružja, uključujući malo oružje i puškomitraljeze ili određene rakete zemlja-vazduh, koje su izuzetno opasne", rekao je de Ke<per>ršov.</per>


Drugo pitanje koje, prema njegovim rečima, zabrinjava, kako piše AFP, jeste "raspuštanje bezbednosnih službi u Tunisu i Egiptu", posle antivladinih protesta koji su pogodili dve zemlje ranije ove godine.

Drugo pitanje koje, prema njegovim rečima, zabrinjava, kako piše AFP<org>, j</org>este "raspuštanje bezbednosnih službi u Tunis<loc>u i Eg</loc>ipt<loc>u", po</loc>sle antivladinih protesta koji su pogodili dve zemlje ranije ove godine.


"Ne može da postoji bezbednosni vakuum", rekao je de Keršov, pozivajući da se pomogne u procesu tranzicije u takvim zemljama.

"Ne može da postoji bezbednosni vakuum", rekao je de <per>Keršov, p</per>ozivajući da se pomogne u procesu tranzicije u takvim zemljama.


Završen samit NATO-a u Istanbulu

Završen samit <org>NATO-a</org> u <loc>Istanbulu</loc>


Ključni dogovori postignuti tokom dvodnevnog samita NATO-a u Istanbulu uključuju i odluku o pokretanju programa obuke iračkih snaga bezbednosti i obećanje da će biti povećan broj vojnika u Avganistanu.

Ključni dogovori postignuti tokom dvodnevnog samita <org>NATO-a</org> u <loc>Istanbulu</loc> uključuju i odluku o pokretanju programa obuke iračkih snaga bezbednosti i obećanje da će biti povećan broj vojnika u <loc>Avganistanu</loc>.


Sedamnaesti samit NATO-a održan je u Istanbulu u ponedeljak i utorak (28. i 29. juna), a okupio je 46 šefova država i vlada.

Sedamnaesti samit <org>NATO-a</org> održan je u <loc>Istanbulu</loc> u ponedeljak i utorak (28. i 29. juna), a okupio je 46 šefova država i vlada.


Sedamnaesti samit šefova država i vlada zemalja članica NATO-a u Istanbulu završen je u utorak (29. juna).

Sedamnaesti samit šefova država i vlada zemalja članica <org>NATO-a</org> u <loc>Istanbulu</loc> završen je u utorak (29. juna).


Među najvažnijim dogovorima postignutim tokom dvodnevnog samita su odluka o pokretanju programa obuke iračkih snaga bezbednosti i obećanje da će biti povećan obim vojnih snaga u Avganistanu.

Među najvažnijim dogovorima postignutim tokom dvodnevnog samita su odluka o pokretanju programa obuke iračkih snaga bezbednosti i obećanje da će biti povećan obim vojnih snaga u <loc>Avganistanu</loc>.


Lideri 26-člane Alijanse pozdravili su prenos ovlašćenja u Iraku sa koalicionih snaga predvođenih Sjedinjenim Državama na lokalne vlasti, koji je obavljen u ponedeljak, dva dana ranije nego što se očekivalo.

Lideri 26-člane <org>Alijanse</org> pozdravili su prenos ovlašćenja u <loc>Iraku</loc> sa koalicionih snaga predvođenih <loc>Sjedinjenim Državama</loc> na lokalne vlasti, koji je obavljen u ponedeljak, dva dana ranije nego što se očekivalo.


Oni su se složili da pomognu iračkoj vladi u obuci snaga bezbednosti i ponudili saradnju celokupnom regionu Bliskog istoka.

Oni su se složili da pomognu iračkoj vladi u obuci snaga bezbednosti i ponudili saradnju celokupnom regionu <loc>Bliskog istoka</loc>.


Sporazum je postignut uprkos kontinuiranim razmimoilaženjima oko uloge NATO-a.

Sporazum je postignut uprkos kontinuiranim razmimoilaženjima oko uloge <org>NATO-a</org>.


Francuski predsednik Žak Širak insistira na tome da članovi Alijanse vrše obuku pod sopstvenim zastavama, a ne pod zastavom NATO-a.

Francuski predsednik <per>Žak Širak</per> insistira na tome da članovi <org>Alijanse</org> vrše obuku pod sopstvenim zastavama, a ne pod zastavom N<org>ATO-a.</org>


"Nema smisla da stojimo ovde i govorimo 'Svi prethodni nesporazumi su nestali.'


Nisu nestali", rekao je britanski premijer Toni Bler.

Nisu nestali", rekao je britanski premijer To<per>ni Bler.</per>


Uprkos tome, samit je otvorio put prvoj misiji NATO-a u Iraku.

Uprkos tome, samit je otvorio put prvoj misiji N<org>ATO-a </org>u I<loc>raku.</loc>


Lideri Alijanse takođe su se složili da obezbede dodatnih 3.500 vojnika za Međunarodne bezbednosne snage za podršku u Avganistanu, koje trenutno broje 6.500 pripadnika.

Lideri <org>Alijanse</org> takođe su se složili da obezbede dodatnih 3.500 vojnika za <org>Međunarodne bezbednosne snage</org> za podršku u <loc>Avganistanu</loc>, koje trenutno broje 6.500 pripadnika.


Predsednik Avganistana Hamid Karzai prisustvovao je poslednjoj sesiji samita i pozvao NATO da odmah uputi dodatne mirovne snage kako bi pomogao da se unapredi bezbednost u njegovoj zemlji uoči septembarskih predsedničkih i lokalnih izbora.

Predsednik <loc>Avganistana</loc> <per>Hamid Karzai</per> prisustvovao je poslednjoj sesiji samita i pozvao <org>NATO</org> da odmah uputi dodatne mirovne snage kako bi pomogao da se unapredi bezbednost u njegovoj zemlji uoči septembarskih predsedničkih i lokalnih izbora.


"Narodu Avganistana ta bezbednost je potrebna danas, ne sutra", rekao je on.

"Narodu A<loc>vganistana </loc>ta bezbednost je potrebna danas, ne sutra", rekao je on.


Tokom boravka u Istanbulu američki predsednik Džordž V. Buš obratio se studentima Univerziteta Galatasaraj.

Tokom boravka u <loc>Istanbulu</loc> američki predsednik <per>Džordž V. Buš</per> obratio se studentima <org>Univerziteta Galatasaraj</org>.


Dok je Buš odgovarao na kritike u vezi sa svojom politikom i pokušavao da umiri muslimanske nacije, u pozadini su se mogli videti džamija Ortakoj i Bosforski most, koji povezuje Evropu i Aziju.

Dok je <per>Buš</per> odgovarao na kritike u vezi sa svojom politikom i pokušavao da umiri muslimanske nacije, u pozadini su se mogli videti džamija O<loc>rtakoj </loc>i B<loc>osforski most,</loc> koji povezuje Ev<loc>ropu i</loc> Az<loc>iju.</loc>


"Neki ljudi u muslimanskoj kulturi identifikuju demokratiju sa najgorim pojavama u zapadnoj pop kulturi i ne žele da budu deo toga", rekao je on.


"Kada govorim o blagoslovima slobode, nepristojni video snimci i grubi komercijalizam nisu ono što imam na umu.


Ne postoji ništa nekompatibilno između demokratskih vrednosti i visokih standarda pristojnosti", rekao je Buš.

Ne postoji ništa nekompatibilno između demokratskih vrednosti i visokih standarda pristojnosti", rekao je Bu<per>š.</per>


On je takođe čvrsto podržao kandidaturu Turske za prijem u EU.

On je takođe čvrsto podržao kandidaturu <loc>Turske</loc> za prijem u <org>EU</org>.


"Turskoj je kao evropskoj sili mesto u Uniji", rekao je Buš.

"T<loc>urskoj </loc>je kao evropskoj sili mesto u U<org>niji"</org>, rekao je Buš<per>.</per>


"Vaše učlanjenje takođe bi bilo od presudnog značaja za odnose između muslimanskog sveta i Zapada, zato što ste vi deo oba sveta".

"Vaše učlanjenje takođe bi bilo od presudnog značaja za odnose između muslimanskog sveta i Z<loc>apada,</loc> zato što ste vi deo oba sveta".


Lideri NATO-a su tokom samita takođe postigli dogovor da misija SFOR-a u Bosni i Hercegovini do kraja godine bude preneta na snage EU.

Lideri <org>NATO-a</org> su tokom samita takođe postigli dogovor da misija <org>SFOR-a</org> u <loc>Bosni i Hercegovini</loc> do kraja godine bude preneta na snage <org>EU</org>.


Pored toga, tri zemlje koje se nadaju prijemu u Alijansu -- Albanija, Hrvatska i Makedonija -- pohvaljene su za napredak koji su nedavno postigle, ali im nije upućen signal kada bi mogle da postanu članice NATO-a.

Pored toga, tri zemlje koje se nadaju prijemu u A<org>lijansu </org>-- A<loc>lbanija,</loc> Hr<loc>vatska i</loc> Ma<loc>kedonija -</loc>- pohvaljene su za napredak koji su nedavno postigle, ali im nije upućen signal kada bi mogle da postanu članice NAT<org>O-a.</org>


Robustan rast na rumunskom tržištu platnih kartica


Rumunsko tržište kreditnih i debitnih kartica poraslo je u proteklih dvanaest meseci za skoro 25 odsto, a još uvek ima puno prostora za dalju ekspanziju.


Širom Rumunije trenutno je na raspolaganju oko 3.100 bankomata, u poređenju sa 2.165 koliko ih je bilo pre dve godine.

Širom <loc>Rumunije</loc> trenutno je na raspolaganju oko 3.100 bankomata, u poređenju sa 2.165 koliko ih je bilo pre dve godine.


Pre deset godina, kada je jedna lokalna banka uvela prvu kreditnu karticu u Rumuniji, samo je jedna prodavnica u centru Bukurešta mogla da prihvata elektronsko plaćanje.

Pre deset godina, kada je jedna lokalna banka uvela prvu kreditnu karticu u R<loc>umuniji,</loc> samo je jedna prodavnica u centru Bu<loc>kurešta m</loc>ogla da prihvata elektronsko plaćanje.


Danas se u novčanicima Rumuna nalazi oko 6,2 miliona kreditnih i debitnih kartica i taj broj se povećava.


Prema statističkim podacima Rumunske narodne banke (BNR), u proteklih 12 meseci izdato je oko 1,2 miliona novih kartica.

Prema statističkim podacima <org>Rumunske narodne banke</org> (B<org>NR)</org>, u proteklih 12 meseci izdato je oko 1,2 miliona novih kartica.


Sveukupna stopa rasta iznosila je oko 25 procenata; u Bukureštu je bila još veća, dostigavši 40 odsto.

Sveukupna stopa rasta iznosila je oko 25 procenata; u B<loc>ukureštu </loc>je bila još veća, dostigavši 40 odsto.


Eksperti kažu da bi, ukoliko se ovakav tempo nastavi, Rumunija do kraja godine mogla imati 7 miliona validnih kartica u opticaju.

Eksperti kažu da bi, ukoliko se ovakav tempo nastavi, Ru<loc>munija d</loc>o kraja godine mogla imati 7 miliona validnih kartica u opticaju.


Vrednost transakcija je takođe porasla: sa 3,7 milijarde evra u 2003. godini, na 5,3 milijarde u 2004.


Samo u prvom kvartalu 2005. godine iznosila je ukupno 2,1 miijarde evra.


Banke očekuju da kreditne, pre nego debitne kartice, dožive najspektakularniji rast.


Danas one čine samo 5 odsto od ukupnog broja kartica u Rumuniji, ali bi se taj odnos mogao udvostručiti do decembra, kažu zvaničnici banke.

Danas one čine samo 5 odsto od ukupnog broja kartica u <loc>Rumuniji</loc>, ali bi se taj odnos mogao udvostručiti do decembra, kažu zvaničnici banke.


Ovaj procvat imao je i svoje posledice, uključujući ekspanziju mreža bankomata.


Trenutno postoji oko 3.100 bankomata širom Rumunije, u poređenju sa 2.165 koliko ih je bilo pre dve godine.

Trenutno postoji oko 3.100 bankomata širom <loc>Rumunije</loc>, u poređenju sa 2.165 koliko ih je bilo pre dve godine.


Preduzeća koja se bave maloprodajom i uslužnim delatnostima bila su primorana da investiraju u mašine za elektronsko plaćanje (POS), i do jeseni 2004. godine u opticaju je bilo više od 10.000 takvih mašina.


Mada međunarodni giganti Visa i MasterCard dominiraju rumunskim tržištem, i druge kompanije počinju da izdaju svoje kartice.

Mada međunarodni giganti <org>Visa</org> i <org>MasterCard</org> dominiraju rumunskim tržištem, i druge kompanije počinju da izdaju svoje kartice.


Trgovinske transakcije preko interneta takođe su u porastu.


Pokrenuta pre više od godinu dana, kroz platformu 3 D Secure već je prošlo 4 miliona dolara u transakcijama, čime je Rumunija postala pionir u jugoistočnoj Evropi.

Pokrenuta pre više od godinu dana, kroz platformu 3 D Secure već je prošlo 4 miliona dolara u transakcijama, čime je Ru<loc>munija p</loc>ostala pionir u jugoistočnoj Ev<loc>ropi.</loc>


Mada su više od polovine činile spoljne transakcije privučene manjim dažbinama, postoji znatna nada za budućnost.


Neki predviđaju rast od oko 500 procenata do kraja godine za transakcije obavljene unutar Rumunije.

Neki predviđaju rast od oko 500 procenata do kraja godine za transakcije obavljene unutar <loc>Rumunije</loc>.


Drugi veruju da bi internet transakcije, koje trenutno čine manje od 0,1 odsto od ukupnih elektronskih transakcija, mogle dostići 10 do 15 odsto za tri godine.


Međutim, neki Rumuni su i dalje oprezni.


"Volim da dobijam svoju platu na stari način, od blagajnika naše kompanije.


Jednostavno ne verujem mašinama", objašnjava Dumitru Purčelea, 53-godišnji električar.

Jednostavno ne verujem mašinama", objašnjava Du<per>mitru Purčelea, </per>53-godišnji električar.


"Bolje se osećam sa gotovinom u džepu.


Ako odem u samoposlugu ili u restoran i moja kartica ne radi, kako bi to izgledalo", kaže Tina Manesku, 26-godišnja sekretarica.

Ako odem u samoposlugu ili u restoran i moja kartica ne radi, kako bi to izgledalo", kaže Tin<per>a Manesku, 2</per>6-godišnja sekretarica.


Takva mišljenja su potkrepljena krivičnim delima vezanim za platne kartice, uključujući postavljanje lažnog bankomata u jednom delu Bukurešta, koji je čitao informacije sa kartica korisnika.

Takva mišljenja su potkrepljena krivičnim delima vezanim za platne kartice, uključujući postavljanje lažnog bankomata u jednom delu B<loc>ukurešta,</loc> koji je čitao informacije sa kartica korisnika.


To je znak da su se rumunske kriminalne grupe koje su praznile bankovne račune hiljada ljudi na Zapadu kloniranjem njihovih kartica sada okrenule sopstvenoj zemlji.

To je znak da su se rumunske kriminalne grupe koje su praznile bankovne račune hiljada ljudi na <loc>Zapadu</loc> kloniranjem njihovih kartica sada okrenule sopstvenoj zemlji.


Makedonija sa manjinskom vladom do samita NATO-a

<loc>Makedonija</loc> sa manjinskom vladom do samita <org>NATO-a</org>


Manje od mesec dana uoči sastanka lidera NATO-a u Bukureštu, parlamentarne stranke složile su se da podrže premijera Nikolu Gruevskog.

Manje od mesec dana uoči sastanka lidera <org>NATO-a</org> u <loc>Bukureštu</loc>, parlamentarne stranke složile su se da podrže premijera N<per>ikolu Gruevskog.</per>


Međutim, nova kriza izbila je u ponedeljak kada su članovi Demokratske partije Albanaca zapretili bojkotom.

Međutim, nova kriza izbila je u ponedeljak kada su članovi D<org>emokratske partije Albanaca </org>zapretili bojkotom.


Premijer Nikola Gruevski stiže na hitan sastanak sa liderima najvećih političkih stranaka u Skoplju.

Premijer <per>Nikola Gruevski</per> stiže na hitan sastanak sa liderima najvećih političkih stranaka u <loc>Skoplju</loc>.


Glavne makedonske političke stranke složile su se u subotu (15. marta) da bi premijer Nikola Gruevski trebalo da vodi manjinsku vladu do samita NATO-a u Bukureštu, koji počinje 2. aprila.

Glavne makedonske političke stranke složile su se u subotu (15. marta) da bi premijer Ni<per>kola Gruevski t</per>rebalo da vodi manjinsku vladu do samita NA<org>TO-a u</org> Bu<loc>kureštu, </loc>koji počinje 2. aprila.


Međutim, u ponedeljak je izbio novi sukob kada su članovi Demokratske partije Albanaca (DPA) zapretili bojkotom vladinih institucija.

Međutim, u ponedeljak je izbio novi sukob kada su članovi D<org>emokratske partije Albanaca </org>(DP<org>A) </org>zapretili bojkotom vladinih institucija.


DPA je napustila vladajuću koaliciju prošle nedelje, ukazujući da je Gruevski odbio zahteve stranke.

<org>DPA</org> je napustila vladajuću koaliciju prošle nedelje, ukazujući da je G<per>ruevski </per>odbio zahteve stranke.


Međutim, sve makedonske parlamentarne stranke -- uključujući DPA -- složile su se u subotu da bi sadašnja administracija trebalo da nastavi sa radom, s obzirom na kritičnu situaciju sa kojom se Makedonija suočava u vezi sa svojim nastojanjima za članstvo u NATO-u.

Međutim, sve makedonske parlamentarne stranke -- uključujući D<org>PA </org>-- složile su se u subotu da bi sadašnja administracija trebalo da nastavi sa radom, s obzirom na kritičnu situaciju sa kojom se Ma<loc>kedonija s</loc>uočava u vezi sa svojim nastojanjima za članstvo u NA<org>TO-u.</org>


Ta nastojanja su u opasnosti zbog tekućeg spora oko imena sa Grčkom, koja je članica Alijase.

Ta nastojanja su u opasnosti zbog tekućeg spora oko imena sa <loc>Grčkom</loc>, koja je članica A<org>lijase.</org>


Atina je rekla da će iskoristiti svoje pravo veta da spreči da se Makedoniji uruči poziv za članstvo, osim ako se do samita ne pronađe prihvatljiva formula.

<loc>Atina</loc> je rekla da će iskoristiti svoje pravo veta da spreči da se <loc>Makedoniji</loc> uruči poziv za članstvo, osim ako se do samita ne pronađe prihvatljiva formula.


Vlada Gruevskog suočava se još jednom rundom pregovora ove nedelje u Beču, gde se specijalni izaslanik UN-a Metju Nimic sastaje sa pregovaračima obe strane.

Vlada <per>Gruevskog</per> suočava se još jednom rundom pregovora ove nedelje u <loc>Beču</loc>, gde se specijalni izaslanik U<org>N-a </org>M<per>etju Nimic </per>sastaje sa pregovaračima obe strane.


"U naredne dve ili tri nedelje funkcionisaćemo kao manjinska vlada, sa širokom političkom podrškom, i nadamo se da će takvi odnosi biti demonstrirani u parlamentu", izjavio je u subotu ministar inostranih poslova Antonio Milošoski.

"U naredne dve ili tri nedelje funkcionisaćemo kao manjinska vlada, sa širokom političkom podrškom, i nadamo se da će takvi odnosi biti demonstrirani u parlamentu", izjavio je u subotu ministar inostranih poslova Anton<per>io Milošoski.</per>


Jani Makraduli, potpredsednik najveće opozicione partije -- Socijaldemokratskog saveza Makedonije (SDSM) -- izjavio je da će kao odgovorna stranka SDSM podržati vladu do aprila.

<per>Jani Makraduli</per>, potpredsednik najveće opozicione partije -- S<org>ocijaldemokratskog saveza Makedonije </org>(SD<org>SM) </org>-- izjavio je da će kao odgovorna stranka SDS<org>M po</org>držati vladu do aprila.


DPA je prošle nedelje raskinula sa vladajućom koalicijom zašto što nije dobila podršku za neke od svojih predloga, uključujući širu upotrebu albanskog jezika i zastave i veće beneficije za etničke Albance, veterane sukoba iz 2001. godine.

<org>DPA</org> je prošle nedelje raskinula sa vladajućom koalicijom zašto što nije dobila podršku za neke od svojih predloga, uključujući širu upotrebu albanskog jezika i zastave i veće beneficije za etničke Albance, veterane sukoba iz 2001. godine.


DPA takođe želi da Makedonija prizna novu nezavisnu državu Kosovo.

<org>DPA</org> takođe želi da <loc>Makedonija</loc> prizna novu nezavisnu državu <loc>Kosovo</loc>.


Uprkos povlačenju, stranka se prvobitno složila da podrži manjinsku vladu.


Međutim, njen ključni član, potpredsednik vlade Imer Aliju, izjavio je u ponedeljak da DPA ne može dalje da radi sa Gruevskim.

Međutim, njen ključni član, potpredsednik vlade Im<per>er Aliju, </per>izjavio je u ponedeljak da DPA<org> ne</org> može dalje da radi sa Gru<per>evskim.</per>


On je rekao da će tražiti od rukovodstva stranke da objavi saopštenje u kojem se etnički Albanci pozivaju na povlačenje iz vladinih institucija.


Izjava Alijua je izgleda bila isprovocirana intervjuom koji je Gruevski dao tokom vikenda, a u kojem je sugerisao da DPA radi u ime stranih interesa.

Izjava <per>Alijua</per> je izgleda bila isprovocirana intervjuom koji je <per>Gruevski</per> dao tokom vikenda, a u kojem je sugerisao da D<org>PA </org>radi u ime stranih interesa.


Čak i sa bojkotom DPA, administracija Gruevskog još uvek će biti u mogućnosti da funkcioniše, s obzirom da i dalje ima dovoljnu parlamentarnu podršku.

Čak i sa bojkotom <org>DPA</org>, administracija G<per>ruevskog </per>još uvek će biti u mogućnosti da funkcioniše, s obzirom da i dalje ima dovoljnu parlamentarnu podršku.


Predsednik Branko Crvenkovski, član SDSM-a, rekao je da su, s obzirom da je ostalo samo 20 dana do aprilskog samita, razgovori sa Grčkom u "najdelikatnijoj fazi".

Predsednik <per>Branko Crvenkovski</per>, član S<org>DSM-a,</org> rekao je da su, s obzirom da je ostalo samo 20 dana do aprilskog samita, razgovori sa Grčk<loc>om u "</loc>najdelikatnijoj fazi".


On je takođe signalizirao da postoji prostor za potencijalni kompromis.


"Ako se pronađe formulacija sa dodatnim terminom ili pridevom -- koji neće značiti uništavanje nacionalnog identiteta, nego dodatni opis našeg državnog uređenja -- mislim da možemo ostvariti ciljeve obe zemlje", rekao je predsednik.


Njegova izjava očigledno odstupa od prethodnog stava Makedonije, prema kojem je svaka modifikacija imena zemlje bila isključena.

Njegova izjava očigledno odstupa od prethodnog stava <loc>Makedonije</loc>, prema kojem je svaka modifikacija imena zemlje bila isključena.


Tužilac traži ukidanje vladajuće turske stranke


Borba između turskih sekularista i vlade premijera Redžepa Tajipa Erdogana ponovo se rasplamsala dok glavni tužilac Abdurahman Jalčinkaja traži da se premijeru i još 70 drugih zabrani bavljenje politikom.

Borba između turskih sekularista i vlade premijera <per>Redžepa Tajipa Erdogana</per> ponovo se rasplamsala dok glavni tužilac <per>Abdurahman Jalčinkaja</per> traži da se premijeru i još 70 drugih zabrani bavljenje politikom.


Turski premijer Redžep Tajip Erdogan.

Turski premijer <per>Redžep Tajip Erdogan</per>.


Turski glavni tužilac Abdurahman Jalčinkaja podneo je optužnicu ustavnom sudu zemlje tražeći da zabrani vladajuću stranku.

Turski glavni tužilac <per>Abdurahman Jalčinkaja</per> podneo je optužnicu <org>ustavnom sudu</org> zemlje tražeći da zabrani vladajuću stranku.


On tvrdi da je Partija pravde i razvoja (AKP) postala "žarište" aktivnosti kojima se podriva sekularizam, kao i da stranka ima "skrivenu nameru" usmerenu na pretvaranje Turske u islamsku državu.

On tvrdi da je <org>Partija pravde i razvoja</org> (A<org>KP)</org> postala "žarište" aktivnosti kojima se podriva sekularizam, kao i da stranka ima "skrivenu nameru" usmerenu na pretvaranje Turske <loc>u isla</loc>msku državu.


Tužilac je tražio da se 71 članu stranke, uključujući premijera Redžepa Tajipa Erdogana, zabrani bavljenje politikom na pet godina.

Tužilac je tražio da se 71 članu stranke, uključujući premijera R<per>edžepa Tajipa Erdogana,</per> zabrani bavljenje politikom na pet godina.


Odluka Jalčinkaje je najnovija runda žestoke borbe između vlade na čelu sa AKP i sekularnih snaga u zemlji, koje uključuju vojsku, pravosuđe i akademske radnike.

Odluka <per>Jalčinkaje</per> je najnovija runda žestoke borbe između vlade na čelu sa <org>AKP</org> i sekularnih snaga u zemlji, koje uključuju vojsku, pravosuđe i akademske radnike.


Ako se postupak nastavi, glasovi sedam sudija biće dovoljni da se stranka zatvori.


Osam od 11 sudija postavio je bivši predsednik Ahmet Nedždet Sezer, nepokolebljivi sekularista.

Osam od 11 sudija postavio je bivši predsednik <per>Ahmet Nedždet Sezer</per>, nepokolebljivi sekularista.


AKP opisuje sebe kao konzervativnu demokratsku stranku.

<org>AKP</org> opisuje sebe kao konzervativnu demokratsku stranku.


Ona je ostvarila jaku pobedu na prošlogodišnjim izborima dobivši 47 odsto glasova.


Prošlog meseca, na užasnutost sekularista, uspela je da ukine zabranu nošenja islamskih marama na univerzitetima.


U optužnici na 162 strane Jalčinkaja je rekao da je ukidanje zabrane ključni korak kojem teže politički islamisti.

U optužnici na 162 strane <per>Jalčinkaja</per> je rekao da je ukidanje zabrane ključni korak kojem teže politički islamisti.


On je takođe naveo razne Erdoganove izjave u kojima se pominju islam i islamski zakon.

On je takođe naveo razne <per>Erdoganove</per> izjave u kojima se pominju islam i islamski zakon.


Te izjave, rekao je tužilac, razotkrivaju planiranu strategiju AKP-a da se Turska pretvori u teokratsku državu.

Te izjave, rekao je tužilac, razotkrivaju planiranu strategiju AK<org>P-a d</org>a se Tu<loc>rska p</loc>retvori u teokratsku državu.


Jalčinkaja je takođe ukazao na napore vlade da zabrani prodaju alkohola u restoranima i barovima u vlasništvu sportskih klubova.

<per>Jalčinkaja</per> je takođe ukazao na napore vlade da zabrani prodaju alkohola u restoranima i barovima u vlasništvu sportskih klubova.


Međutim, ubrzo nakon podizanja optužnice, ministar iz Erdoganove vlade rekao je da će zabrana biti odložena na godinu dana.

Međutim, ubrzo nakon podizanja optužnice, ministar iz Er<per>doganove v</per>lade rekao je da će zabrana biti odložena na godinu dana.


U svom obraćanju u nedelju Erdogan je izneo svoju privrženost sekularizmu.

U svom obraćanju u nedelju <per>Erdogan</per> je izneo svoju privrženost sekularizmu.


On je takođe osporio potez tužioca, ukazujući da su napori da se iskoristi pravosuđe za zabranu stranke nedemokratski.


Mišljenja u turskim medijima su pomešana.


Pišući u Hurijetu, vodećem dnevniku zemlje, kolumnista Enis Berberoglu rekao je da se politika vlade AKP od kada je reizabrana puno razlikuje od one u prvom mandatu.

Pišući u <org>Hurijetu</org>, vodećem dnevniku zemlje, kolumnista En<per>is Berberoglu r</per>ekao je da se politika vlade AK<org>P o</org>d kada je reizabrana puno razlikuje od one u prvom mandatu.


Kada su birači podržali Erdogana na izborima, piše Berberoglu, to su učinili zato što su očekivali da će nastaviti čvrstu ekonomsku politiku i političke reforme inspirisane pridruživanjem EU.

Kada su birači podržali <per>Erdogana</per> na izborima, piše B<per>erberoglu,</per> to su učinili zato što su očekivali da će nastaviti čvrstu ekonomsku politiku i političke reforme inspirisane pridruživanjem EU<org>.</org>


"Da je Tajip Erdogan nastavio putem na koji su usmeravali ti glasovi, ubrzao svoje korake na putu ka Evropi i globalnoj ekonomiji, ne bi se suočio sa takvim postupkom", napisao je taj kolumnista tvrdeći da je AKP sada zainteresovanija da debatuje da li bi za tinejdžere trebalo da bude obavezno učenje Kurana.

"Da je T<per>ajip Erdogan </per>nastavio putem na koji su usmeravali ti glasovi, ubrzao svoje korake na putu ka Ev<loc>ropi i</loc> globalnoj ekonomiji, ne bi se suočio sa takvim postupkom", napisao je taj kolumnista tvrdeći da je AKP s<org>ada</org> zainteresovanija da debatuje da li bi za tinejdžere trebalo da bude obavezno učenje Kurana.


Drugi istaknuti autor, Hasan Džemal iz Milijeta, snažno se protivi postupku.

Drugi istaknuti autor, H<per>asan Džemal </per>iz M<loc>ilijeta,</loc> snažno se protivi postupku.


"Ustavni sud trebalo bi da odbaci zahtev za zatvaranje stranke i treba da stavi tačku na proces kojim se Turska pretvara u groblje političkih partija.

"U<org>stavni sud </org>trebalo bi da odbaci zahtev za zatvaranje stranke i treba da stavi tačku na proces kojim se T<loc>urska </loc>pretvara u groblje političkih partija.


Trebalo bi da spreči mogućnost političkog haosa."


EU je tokom vikenda izrazila zabrinutost oko novih događaja.

<org>EU</org> je tokom vikenda izrazila zabrinutost oko novih događaja.


"U normalnoj evropskoj demokratiji politička pitanja se raspravljaju u parlamentu i odlučuju kroz glasačke kutije, a ne u sudnici", rekao je komesar za proširenje EU Oli Ren.

"U normalnoj evropskoj demokratiji politička pitanja se raspravljaju u parlamentu i odlučuju kroz glasačke kutije, a ne u sudnici", rekao je komesar za proširenje EU O<org>li</org> <per>Ren.</per>


"Izvršna vlast ne treba da se meša u rad suda, dok pravni sistem ne bi trebalo da se meša u demokratsku politiku."


Srbija obeležila treću godišnjicu od ubistva premijera Đinđića

<loc>Srbija</loc> obeležila treću godišnjicu od ubistva premijera <per>Đinđića</per>


Tri godine od kada je atentator ubio prvog premijera Srbije nakon Miloševićeve ere mnoga pitanja o zaveri za ubistvo i dalje su bez odgovora.

Tri godine od kada je atentator ubio prvog premijera <loc>Srbije</loc> nakon <per>Miloševićeve</per> ere mnoga pitanja o zaveri za ubistvo i dalje su bez odgovora.


Srbi čekaju u redu da odaju poštu ubijenom premijeru Zoranu Đinđiću tokom memorijalne službe u Aleji velikana na beogradskom centralnom groblju.

Srbi čekaju u redu da odaju poštu ubijenom premijeru <per>Zoranu Đinđiću</per> tokom memorijalne službe u <loc>Aleji velikana</loc> na beogradskom centralnom groblju.


Predsednik Srbije Boris Tadić, zvaničnici Demokratske stranke i hiljade građana u nedelju (12. mart) su odali poštu pokojnom premijeru Zoranu Đinđiću na treću godišnjicu njegovog ubistva.

Predsednik <loc>Srbije</loc> <per>Boris Tadić</per>, zvaničnici D<org>emokratske stranke </org>i hiljade građana u nedelju (12. mart) su odali poštu pokojnom premijeru Zor<per>anu Đinđiću na</per> treću godišnjicu njegovog ubistva.


Tadić se pridružio članovima Đinđićeve porodice, prijateljima i političkim saradnicima, koji su polagali cveće na njegov grob i palili sveće.

<per>Tadić</per> se pridružio članovima <per>Đinđićeve</per> porodice, prijateljima i političkim saradnicima, koji su polagali cveće na njegov grob i palili sveće.


Premijer Vojislav Koštunica takođe je obeležio godišnjicu Đinđićeve smrti na ceremoniji koja je održana na mestu gde je ubijen.

Premijer <per>Vojislav Koštunica</per> takođe je obeležio godišnjicu <per>Đinđićeve</per> smrti na ceremoniji koja je održana na mestu gde je ubijen.


Đinđić je ubijen pre tri godine ispred zgrade Vlade Srbije, samo nekoliko nedelja nakon prethodnog pokušaja atentata na njega.

<per>Đinđić</per> je ubijen pre tri godine ispred zgrade <org>Vlade Srbije</org>, samo nekoliko nedelja nakon prethodnog pokušaja atentata na njega.


Bivšem komandantu policijske Jedinice za specijalne operacije Miloradu Ulemeku i članovima Zemunskog klana -- organizovane kriminalne bande -- sudi se za ubistvo premijera.

Bivšem komandantu policijske <org>Jedinice za specijalne operacije</org> <per>Miloradu Ulemeku</per> i članovima <org>Zemunskog klana</org> -- organizovane kriminalne bande -- sudi se za ubistvo premijera.


Memorijalni skup pod nazivom "Vidimo se u budućnosti" održan je u beogradskom Sava centru.

Memorijalni skup pod nazivom "Vidimo se u budućnosti" održan je u beogradskom Sa<loc>va centru.</loc>


Prikazan je kratak dokumentarni film o Đinđićevoj političkoj karijeri, a posetiocima je pušten i video zapis ubistva.

Prikazan je kratak dokumentarni film o <per>Đinđićevoj</per> političkoj karijeri, a posetiocima je pušten i video zapis ubistva.


Mada se oni za koje se veruje da su direktno umešani u ubistvo nalaze iza rešetaka, istražitelji tek treba da utvrde ko je naredio i finansirao zaveru.


Zemunski klan se dovodi u vezu sa Miloševićevim režimom i napadima na njegove političke protivnike.

<org>Zemunski klan</org> se dovodi u vezu sa <per>Miloševićevim</per> režimom i napadima na njegove političke protivnike.


Nakon što se Ulemek sam predao vlastima 2. maja 2004. godine porasle su nade da će se otkriti cela istina.

Nakon što se <per>Ulemek</per> sam predao vlastima 2. maja 2004. godine porasle su nade da će se otkriti cela istina.


Te nade dodatno je podgrejalo hapšenje ključnog člana Zemunskog klana Dejana Milenkovića u Solunu 16. jula 2004. godine.

Te nade dodatno je podgrejalo hapšenje ključnog člana <org>Zemunskog klana</org> <per>Dejana Milenkovića</per> u <loc>Solunu</loc> 16. jula 2004. godine.


Međutim, Ulemek negira bilo kakvu umešanost u ubistvo ističući da ga koriste kao žrtvenog jarca.

Međutim, U<per>lemek </per>negira bilo kakvu umešanost u ubistvo ističući da ga koriste kao žrtvenog jarca.


Pojavljujući se pred Specijalnim sudom u Beogradu, Milenković je jednostavno tvrdio da "zna mnogo" o ubistvu dodajući da će govoriti o tome "kada dođe vreme".

Pojavljujući se pred <org>Specijalnim sudom u Beogradu</org>, M<per>ilenković </per>je jednostavno tvrdio da "zna mnogo" o ubistvu dodajući da će govoriti o tome "kada dođe vreme".


Umešani su moćni ljudi, ukazao je Milenković, odbijajući da ulazi u detalje.

Umešani su moćni ljudi, ukazao je M<per>ilenković,</per> odbijajući da ulazi u detalje.


Đinđićevi saradnici, poput Vladimira Popovića, optužili su moćne snage u zemlji, uključujući delove Vojske Srbije i Crne Gore, Pravoslavne crkve i Akademije nauka i umetnosti, da stoje iza ubistva.

<per>Đinđićevi</per> saradnici, poput V<per>ladimira Popovića,</per> optužili su moćne snage u zemlji, uključujući delove Voj<org>ske Srbije i Crne Gore, P</org>rav<org>oslavne crkve i A</org>kad<org>emije nauka i umetnosti, da</org> stoje iza ubistva.


Čak se i Koštunica, koji se često sukobljavao sa Đinđićem u poslednjim godinama njegovog života, našao na udaru optužbi.

Čak se i <per>Koštunica</per>, koji se često sukobljavao sa Đ<per>inđićem </per>u poslednjim godinama njegovog života, našao na udaru optužbi.


Kancelarija beogradskog tužioca ispitala je nekoliko osoba koje je imenovao Popović, ali zvaničnici -- uključujući bivšeg ministra unutrašnjih poslova Dušana Mihajlovića -- kažu da te tvrdnje nisu potkrepljene dokazima policije.

Kancelarija beogradskog tužioca ispitala je nekoliko osoba koje je imenovao <per>Popović</per>, ali zvaničnici -- uključujući bivšeg ministra unutrašnjih poslova D<per>ušana Mihajlovića </per>-- kažu da te tvrdnje nisu potkrepljene dokazima policije.


"Nije bilo spoljnih finansijera ili organizatora", kaže novinar Miloš Vasić, autor knjige o ubistvu.

"Nije bilo spoljnih finansijera ili organizatora", kaže novinar Mil<per>oš Vasić, a</per>utor knjige o ubistvu.


Međutim, on dodaje da je moguće da su ubice bile povezane sa širokom mrežom organizovanih kriminalnih grupa širom jugoistočne Evrope.

Međutim, on dodaje da je moguće da su ubice bile povezane sa širokom mrežom organizovanih kriminalnih grupa širom jugoistočne E<loc>vrope.</loc>


Sud sada čeka rezultate analize Kriminološkog instituta iz Visbadena, u Nemačkoj.

Sud sada čeka rezultate analize <org>Kriminološkog instituta iz Visbadena</org>, u N<loc>emačkoj.</loc>


Sud takođe treba da donese odluku o zahtevu odbrane da se izvrši rekonstrukcija zločina.


Posle toga zamenik specijalnog tužioca Jovan Prijić, advokati i optuženi daće svoje završne reči.

Posle toga zamenik specijalnog tužioca <per>Jovan Prijić</per>, advokati i optuženi daće svoje završne reči.


Nauka i tehnologija: Crnogorski IN kanal tužiće lokalne kablovske operatere

Nauka i tehnologija: Crnogorski I<org>N kanal </org>tužiće lokalne kablovske operatere


Zvanični crnogorski emiter Evropskog fudbalskog prevenstva Euro 2008, IN kanal, tužiće kablovske operatere zbog prenosa utakmica.

Zvanični crnogorski emiter Evropskog fudbalskog prevenstva Euro 2008, I<org>N kanal,</org> tužiće kablovske operatere zbog prenosa utakmica.


Takođe u vestima: Grčka pokrenula Helenski nacionalni katastar.

Takođe u vestima: G<loc>rčka </loc>pokrenula Helenski nacionalni katastar.


Crnogorski TV kanal IN, zvanični emiter Evropskog fudbalskog prvenstva Euro 2008 u Crnoj Gori, namerava da tuži lokalne kablovske operatere zbog prenošenja utakmica.

Crnogorski TV kanal <org>IN</org>, zvanični emiter Evropskog fudbalskog prvenstva Euro 2008 u C<loc>rnoj Gori,</loc> namerava da tuži lokalne kablovske operatere zbog prenošenja utakmica.


Prema televiziji IN, UEFA je potpisala ekskluzivan ugovor dajući IN-u prava prenosa, koja su lokalni kablovski operateri narušili time što nisu skremblovali emitovanje utakmica.

Prema televiziji <org>IN</org>, U<org>EFA </org>je potpisala ekskluzivan ugovor dajući I<org>N-u </org>prava prenosa, koja su lokalni kablovski operateri narušili time što nisu skremblovali emitovanje utakmica.


Grčka je u utorak (17. jun) pokrenula istraživanje za Helenski nacionalni katastar.

<loc>Grčka</loc> je u utorak (17. jun) pokrenula istraživanje za Helenski nacionalni katastar.


Grci mogu da registruju vlasništvo nad zemljištem u tom sistemu do 30. septembra.

<per>Grci</per> mogu da registruju vlasništvo nad zemljištem u tom sistemu do 30. septembra.


Iseljenici mogu da registruju svoju imovinu u Grčkoj do 30. decembra.

Iseljenici mogu da registruju svoju imovinu u <loc>Grčkoj</loc> do 30. decembra.


Katastarski zvaničnici očekuju registraciju oko 6,7 miliona tapija za oko 310.000 hektara zemljišta za manje od četiri godine.


Albanska vlada planira da otvori 14 informativnih biroa u pograničnim područjima zemlje da bi informisala građane o mogućnostima za zapošljavanje i obuku u inostranstvu.


Biroi će takođe pružati ažurirane podatke o broju albanskih emigranata i omogućavati registraciju birača.


Turski naučnici sa Univerziteta Balikesir su, u saradnji sa predstavnicima industrije i ministarstva poljoprivrede, razvili projekat za korišćenje maslinovog lišća, šišarki, semena grožđa i ljuske od paradajza, koji se trenutno sagorevaju kao otpad.

Turski naučnici sa <org>Univerziteta Balikesir</org> su, u saradnji sa predstavnicima industrije i ministarstva poljoprivrede, razvili projekat za korišćenje maslinovog lišća, šišarki, semena grožđa i ljuske od paradajza, koji se trenutno sagorevaju kao otpad.


Ti materijali su važan dodatak hrani svuda u svetu.


Maslinovo lišće na primer može da pomogne u lečenju prehlade i gripa i u lečenju sužavanja arterija, što je čest uzrok srčanog udara, kao i u jačanju imunološkog sistema.


Oko 70.000 naučnika i studenata deo su grčke dijaspore, izvestio je u utorak (17. jun) grčki list Kerdos.

Oko 70.000 naučnika i studenata deo su grčke dijaspore, izvestio je u utorak (17. jun) grčki list Ker<org>dos.</org>


Pema pisanju lista, Grčka pati od "odliva mozgova", kao i region jugoistočne Evrope.

Pema pisanju lista, G<loc>rčka </loc>pati od "odliva mozgova", kao i region jugoistočne Evro<loc>pe.</loc>


Prve novine za slepe i osobe sa poremećenim vidom u Srbiji dostigle su u petak (20. jun) u Novom Sadu prvi tiraž od 200 čitalaca.

Prve novine za slepe i osobe sa poremećenim vidom u <loc>Srbiji</loc> dostigle su u petak (20. jun) u No<loc>vom Sadu p</loc>rvi tiraž od 200 čitalaca.


Novine se štampaju u Brajovoj azbuci.

Novine se štampaju u <per>Brajovoj</per> azbuci.


Sponzor publikacije je Rotari klub u Novom Sadu.

Sponzor publikacije je <org>Rotari klub</org> u <loc>Novom Sadu</loc>.


Regionalna konferencija "Čista energija i transparentna energetska politika" održana je u četvrtak (19. jun) u Sarajevu.

Regionalna konferencija "Čista energija i transparentna energetska politika" održana je u četvrtak (19. jun) u Sara<loc>jevu.</loc>


Na konferenciji je razgovarano o ekološkim izazovima i uticaju zagađenja.


Konferenciju su organizovali fondacija Otvoreno društvo, fondacija Hajnrih Bol i Centar za ekologiju i energiju iz Tuzle.

Konferenciju su organizovali fondacija <org>Otvoreno društvo</org>, fondacija H<org>ajnrih Bol </org>i C<org>entar za ekologiju i energiju </org>iz T<loc>uzle.</loc>


Diplomatija: Papandreu kaže da region treba da gleda u budućnost

Diplomatija: P<per>apandreu </per>kaže da region treba da gleda u budućnost


Tokom posete Beogradu grčki premijer ponovio je uslove za članstvo u EU i pozvao zemlje zapadnog Balkana da ostave sukobe iza sebe.

Tokom posete <loc>Beogradu</loc> grčki premijer ponovio je uslove za članstvo u <org>EU</org> i pozvao zemlje zapadnog <loc>Balkana</loc> da ostave sukobe iza sebe.


Takođe ove nedelje: makedonski premijer Nikola Gruevski boravio u poseti Tel Avivu kako bi promovisao poslovne mogućnosti.

Takođe ove nedelje: makedonski premijer N<per>ikola Gruevski </per>boravio u poseti T<loc>el Avivu </loc>kako bi promovisao poslovne mogućnosti.


Grčki premijer Jorgos Papandreu (levo) pozira sa svojim srpskim kolegom Mirkom Cvetkovićem uoči njihovog sastanka u Beogradu u ponedeljak (4. januara).

Grčki premijer <per>Jorgos Papandreu</per> (levo) pozira sa svojim srpskim kolegom Mi<per>rkom Cvetkovićem u</per>oči njihovog sastanka u Be<loc>ogradu u</loc> ponedeljak (4. januara).


Papandreu je izjavio da je 2014. ciljna godina za pridruživanje svih zemalja zapadnog Balkana EU.

<per>Papandreu</per> je izjavio da je 2014. ciljna godina za pridruživanje svih zemalja zapadnog <loc>Balkana</loc> <org>EU</org>.


Grčki premijer Jorgos Papandreu doputovao je u ponedeljak (4. januara) u Beograd da bi prisustvovao ambasadorskoj konferenciji koju je organizovalo ministarstvo inostranih poslova Srbije.

Grčki premijer <per>Jorgos Papandreu</per> doputovao je u ponedeljak (4. januara) u Be<loc>ograd d</loc>a bi prisustvovao ambasadorskoj konferenciji koju je organizovalo ministarstvo inostranih poslova Sr<loc>bije.</loc>


On se takođe sastao sa premijerom Mirkom Cvetkovićem, predsednikom Borisom Tadićem i ministrom inostranih poslova Vukom Jeremićem.

On se takođe sastao sa premijerom <per>Mirkom Cvetkovićem</per>, predsednikom B<per>orisom Tadićem </per>i ministrom inostranih poslova V<per>ukom Jeremićem.</per>


Govoreći na konferenciji, Papandreu je pozvao zemlje zapadnog Balkana da ostave sukobe iza sebe.

Govoreći na konferenciji, P<per>apandreu </per>je pozvao zemlje zapadnog B<loc>alkana </loc>da ostave sukobe iza sebe.


On je ukazao da uslovi za članstvo u EU uključuju poštovanje ljudskih i manjinskih prava, kao i napore u borbi protiv ilegalne imigracije, organizovanog kriminala i korupcije.

On je ukazao da uslovi za članstvo u <org>EU</org> uključuju poštovanje ljudskih i manjinskih prava, kao i napore u borbi protiv ilegalne imigracije, organizovanog kriminala i korupcije.


Makedonski premijer Nikola Gruevski boravio je u ponedeljak (4. januara) u Tel Avivu da bi promovisao ekonomske mogućnosti u svojoj zemlji.

Makedonski premijer <per>Nikola Gruevski</per> boravio je u ponedeljak (4. januara) u Te<loc>l Avivu d</loc>a bi promovisao ekonomske mogućnosti u svojoj zemlji.


Govoreći na poslovnom forumu, on je istakao da je Makedonija potpisala tri multilateralna sporazuma o slobodnoj trgovini i stvorila povoljne uslove za strane investitore u zonama tehnološko-industrijskog razvoja.

Govoreći na poslovnom forumu, on je istakao da je M<loc>akedonija </loc>potpisala tri multilateralna sporazuma o slobodnoj trgovini i stvorila povoljne uslove za strane investitore u zonama tehnološko-industrijskog razvoja.


Potpredsednik vlade i ministar za ekonomske poslove Vladimir Peševski i direktor Agencije za strana ulaganja Viktor Mizo takođe su se obratili učesnicima foruma.

Potpredsednik vlade i ministar za ekonomske poslove <per>Vladimir Peševski</per> i direktor <org>Agencije za strana ulaganja</org> <per>Viktor Mizo</per> takođe su se obratili učesnicima foruma.


Predsednici zemalja regiona neće se sastati na Kosovu 8. januara kao što je bilo prvobitno planirano, izvestio je u utorak (5. januara) Info Pres, navodeći da je samit odložen do februara ili početka marta.

Predsednici zemalja regiona neće se sastati na <loc>Kosovu</loc> 8. januara kao što je bilo prvobitno planirano, izvestio je u utorak (5. januara) Inf<org>o Pres, n</org>avodeći da je samit odložen do februara ili početka marta.


Učešće na sastanku već su bili potvrdili predsednik Albanije Bamir Topi, predsednik Makedonije Đorđe Ivanov i predsednik Crne Gore Filip Vujanović.

Učešće na sastanku već su bili potvrdili predsednik <loc>Albanije</loc> <per>Bamir Topi</per>, predsednik M<loc>akedonije </loc>Đ<per>orđe Ivanov </per>i predsednik C<loc>rne Gore </loc>F<per>ilip Vujanović.</per>


Iz kancelarije predsednika Fatmira Sejdiua potvrđeno je da je jedini predsednik koji će posetiti Kosovo ove nedelje odlazeći hrvatski predsednik Stipe Mesić.

Iz kancelarije predsednika <per>Fatmira Sejdiua</per> potvrđeno je da je jedini predsednik koji će posetiti <loc>Kosovo</loc> ove nedelje odlazeći hrvatski predsednik <per>Stipe Mesić</per>.


Saudijski kralj Abdulah bin Abdulaziz sastao se u nedelju (3. januara) sa turskim ministrom inostranih poslova Ahmetom Davutogluom.

Saudijski kralj <per>Abdulah bin Abdulaziz</per> sastao se u nedelju (3. januara) sa turskim ministrom inostranih poslova Ah<per>metom Davutogluom.</per>


Razgovori su bili usmereni na bilateralne veze i situaciju na Bliskom istoku.

Razgovori su bili usmereni na bilateralne veze i situaciju na <loc>Bliskom istoku</loc>.


Davutoglu se u subotu sastao sa kolegom Saudom Al Fajsalom kako bi razmotrili niz pitanja, uključujući saradnju u politici, ekonomiji, trgovini, kulturi i diplomatiji.

<per>Davutoglu</per> se u subotu sastao sa kolegom <per>Saudom Al Fajsalom</per> kako bi razmotrili niz pitanja, uključujući saradnju u politici, ekonomiji, trgovini, kulturi i diplomatiji.


Hrvatski predsednik Stipe Mesić primio je u utorak (29. decembra) akreditive prvog kosovskog ambasadora u Hrvatskoj Valdeta Sadikua.

Hrvatski predsednik <per>Stipe Mesić</per> primio je u utorak (29. decembra) akreditive prvog kosovskog ambasadora u Hr<loc>vatskoj V</loc>a<per>ldeta Sadikua.</per>


Taj diplomata se zahvalio Hrvatskoj na podršci.

Taj diplomata se zahvalio <loc>Hrvatskoj</loc> na podršci.


Zagreb je priznao nezavisnost Kosova u martu 2008. i uspostavio diplomatske odnose sa Prištinom u junu iste godine.

<loc>Zagreb</loc> je priznao nezavisnost <loc>Kosova</loc> u martu 2008. i uspostavio diplomatske odnose sa <loc>Prištinom</loc> u junu iste godine.


Novoizabrani kosovski ambasador u Sloveniji Anton Beriša sastao se u utorak (5. januara) sa predsednikom Danilom Turkom u Ljubljani.

Novoizabrani kosovski ambasador u <loc>Sloveniji</loc> <per>Anton Beriša</per> sastao se u utorak (5. januara) sa predsednikom Da<per>nilom Turkom u</per> Lj<loc>ubljani.</loc>


Slovenija je priznala Kosovo 2008. godine.

<loc>Slovenija</loc> je priznala <loc>Kosovo</loc> 2008. godine.


Izveštaj UN: Balkan među najbezbednijim regionima u Evropi

Izveštaj <org>UN</org>: B<loc>alkan </loc>među najbezbednijim regionima u E<loc>vropi</loc>


Stereotip Balkana kao gangsterskog raja više ne važi, sudeći po izveštaju Kancelarije UN za borbu protiv narkotika i kriminala.

Stereotip <loc>Balkana</loc> kao gangsterskog raja više ne važi, sudeći po izveštaju K<org>ancelarije UN za borbu protiv narkotika i kriminala.</org>


Međutim, region se i dalje suočava sa nekim ozbiljnim problemima.


"Koliko god iznenađujuće to bilo, balkanski region je jedan od najbezbednijih u Evropi", napisao je u izveštaju izvršni direktor UNODC-a Antonio Maria Kosta.

"Koliko god iznenađujuće to bilo, balkanski region je jedan od najbezbednijih u Ev<loc>ropi",</loc> napisao je u izveštaju izvršni direktor UNOD<org>C-a Ant</org>o<per>nio Maria Kosta.</per>


Nedavni nagli pad kriminala širom Balkana pretvorio je taj region u jedan od najsigurnijih u Evropi, navodi se u izveštaju Kancelarije UN za borbu protiv narkotika i kriminala (UNODC) objavljenom ranije ovog leta.

Nedavni nagli pad kriminala širom <loc>Balkana</loc> pretvorio je taj region u jedan od najsigurnijih u <loc>Evropi</loc>, navodi se u izveštaju K<org>ancelarije UN za borbu protiv narkotika i kriminala </org>(UN<org>ODC) </org>objavljenom ranije ovog leta.


Stopa krivičnih dela protiv ljudi, kao što su ubistvo, silovanja i napadi, kao i imovinskih krivičnih dela poput pljačke i provale, sada je niža u balkanskim zemljama nego u zapadnoj Evropi, navodi se u izveštaju UNODC-a od 29. maja.

Stopa krivičnih dela protiv ljudi, kao što su ubistvo, silovanja i napadi, kao i imovinskih krivičnih dela poput pljačke i provale, sada je niža u balkanskim zemljama nego u zapadnoj Evro<loc>pi, na</loc>vodi se u izveštaju UNODC<org>-a od 2</org>9. maja.


"Koliko god iznenađujuće to bilo, balkanski region je jedan od najbezbednijih u Evropi", napisao je izvršni direktor UNODC-a Antonio Maria Kosta u uvodu izveštaja.

"Koliko god iznenađujuće to bilo, balkanski region je jedan od najbezbednijih u Ev<loc>ropi",</loc> napisao je izvršni direktor UNOD<org>C-a Ant</org>o<per>nio Maria Kosta u u</per>vodu izveštaja.


Pozitivna situacija navodno proizlazi iz veće političke stabilnosti i demokratizacije koja je usledila posle prvobitnog haotičnog raspada Jugoslavije.

Pozitivna situacija navodno proizlazi iz veće političke stabilnosti i demokratizacije koja je usledila posle prvobitnog haotičnog raspada <loc>Jugoslavije</loc>.


Međunarodna pomoć, posebno od EU, olakšala je posleratni oporavak regiona, dok je proces izgradnje bliskijih veza sa Unijom otvorio granice i umanjio primamljivost krijumčarenja.

Međunarodna pomoć, posebno od E<org>U,</org> olakšala je posleratni oporavak regiona, dok je proces izgradnje bliskijih veza sa Uni<org>jom ot</org>vorio granice i umanjio primamljivost krijumčarenja.


"Balkan se udaljava od ere u kojoj su demagozi, tajna policija i razbojnici profitirali od kršenja sankcija i krijumčarenja ljudi, oružja, cigareta i narkotika", navodi se u izveštaju.

"B<loc>alkan </loc>se udaljava od ere u kojoj su demagozi, tajna policija i razbojnici profitirali od kršenja sankcija i krijumčarenja ljudi, oružja, cigareta i narkotika", navodi se u izveštaju.


Prema UNODC-u, stanovnici regiona sada su bezbedni kao, ili čak i bezbedniji, od onih koji žive na skoro bilo kom drugom mestu.

Prema <org>UNODC-u</org>, stanovnici regiona sada su bezbedni kao, ili čak i bezbedniji, od onih koji žive na skoro bilo kom drugom mestu.


"Začarani krug političke nestabilnosti koji je vodio kriminalu i obrnuto, a koji je snašao Balkan devedesetih godina, je prekinut", rekao je Kosta u Briselu.

"Začarani krug političke nestabilnosti koji je vodio kriminalu i obrnuto, a koji je snašao Ba<loc>lkan d</loc>evedesetih godina, je prekinut", rekao je Kosta<per> u Br</per>ise<loc>lu.</loc>


Organizovani kriminal takođe iščezava kao velika pretnja, navodi UNODC.

Organizovani kriminal takođe iščezava kao velika pretnja, navodi U<org>NODC.</org>


Krijumčarenje narkotika je u padu.


Šverc oružja i trgovina ljudima takođe navodno zamiru.


Međutim "stalna veza [između] biznisa, politike i organizovanog kriminala" ostaje ozbiljan izazov za region, upozorio je Kosta.<per></per>


"Profiteri iz prošlosti pokušavaju da operu svoje reputacije i novac preko biznisa i politike", rekao je on.


U izveštaju se Albanija navodi kao zemlja sa najvećim brojem slučajeva podmićivanja (66 odsto ispitanika platilo je mito u 2006) među 57 zemalja u kojima je istraživanje sprovedeno, što je znatno iznad regionalnog proseka od 9 odsto.

U izveštaju se <loc>Albanija</loc> navodi kao zemlja sa najvećim brojem slučajeva podmićivanja (66 odsto ispitanika platilo je mito u 2006) među 57 zemalja u kojima je istraživanje sprovedeno, što je znatno iznad regionalnog proseka od 9 odsto.


Kosta je upozorio da je korupcija "javni neprijatelj broj jedan" na Balkanu.

<per>Kosta</per> je upozorio da je korupcija "javni neprijatelj broj jedan" na Ba<loc>lkanu.</loc>


Ahtisari kaže da je predlog statusa Kosova usredsređen na zaštitu prava manjina

<per>Ahtisari</per> kaže da je predlog statusa <loc>Kosova</loc> usredsređen na zaštitu prava manjina


Specijalni izaslanik UN-a Marti Ahtisari rekao je u sredu u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope da je glavni cilj njegovog plana za Kosovo da se osigura miroljubiva koegzistencija svih etničkih zajednica.

Specijalni izaslanik <org>UN-a</org> <per>Marti Ahtisari</per> rekao je u sredu u <org>Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope</org> da je glavni cilj njegovog plana za <loc>Kosovo</loc> da se osigura miroljubiva koegzistencija svih etničkih zajednica.


Očekuje se da izaslanik UN-a Marti Ahtisari predstavi svoj predlog statusa Kosova u petak (26. januara) u Beču.

Očekuje se da izaslanik <org>UN-a</org> <per>Marti Ahtisari</per> predstavi svoj predlog statusa <loc>Kosova</loc> u petak (26. januara) u Be<loc>ču.</loc>


Opisujući svoj predlog za rešenje pitanja statusa Kosova kao "fer i izbalansiran", specijalni izaslanik UN-a Marti Ahtisari rekao je u sredu (24. januara) da je njegov glavni cilj bio da obezbedi da sve zajednice u pokrajini žive zajedno u miru.

Opisujući svoj predlog za rešenje pitanja statusa <loc>Kosova</loc> kao "fer i izbalansiran", specijalni izaslanik UN-<org>a Ma</org>r<per>ti Ahtisari re</per>kao je u sredu (24. januara) da je njegov glavni cilj bio da obezbedi da sve zajednice u pokrajini žive zajedno u miru.


Obraćajući se Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope (PSSE) u Strazburu, u Francuskoj, Ahtisari je rekao da su njegove preporuke odraz ishoda prošlogodišnjih direktnih razgovora između Beograda i Prištine, koji su doneli malo toga u smislu saglasnosti.

Obraćajući se <org>Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope</org> (P<org>SSE)</org> u St<loc>razburu, </loc>u Fra<loc>ncuskoj, A</loc>hti<per>sari je </per>rekao da su njegove preporuke odraz ishoda prošlogodišnjih direktnih razgovora između Beog<loc>rada i P</loc>riš<loc>tine, ko</loc>ji su doneli malo toga u smislu saglasnosti.


Ahtisari je rekao da njegov predlog pruža odgovore na nerešena pitanja.

<per>Ahtisari</per> je rekao da njegov predlog pruža odgovore na nerešena pitanja.


"Moj predlog rešenja je snažno usredsređen na zaštitu manjinskih prava", rekao je on tom 46-članom telu.


"On pruža osnovu za demokratsko i multietničko Kosovo u kojem su prava i interesi svih zajednica čvrsto zagarantovani i zaštićeni od strane institucija zasnovanih na vladavini zakona.

"On pruža osnovu za demokratsko i multietničko K<loc>osovo </loc>u kojem su prava i interesi svih zajednica čvrsto zagarantovani i zaštićeni od strane institucija zasnovanih na vladavini zakona.


Njime je takođe predviđeno snažno međunarodno civilno i vojno prisustvo u sklopu šireg budućeg međunarodnog angažmana na Kosovu."

Njime je takođe predviđeno snažno međunarodno civilno i vojno prisustvo u sklopu šireg budućeg međunarodnog angažmana na <loc>Kosovu</loc>."


Pravno još uvek deo Srbije, Kosovo je pod upravom UNMIK-a od okončanja sukoba u pokrajini 1998 - 1999.

Pravno još uvek deo <loc>Srbije</loc>, K<loc>osovo </loc>je pod upravom U<org>NMIK-a </org>od okončanja sukoba u pokrajini 1998 - 1999.


Kosovski Albanci, koji čine oko 90 procenata od ukupno oko 2 miliona stanovnika pokrajine, traže punu nezavisnost od Srbije.

Kosovski Albanci, koji čine oko 90 procenata od ukupno oko 2 miliona stanovnika pokrajine, traže punu nezavisnost od Sr<loc>bije.</loc>


Opisujući Kosovo kao integralni deo teritorije svoje zemlje, srpske vlasti insistiraju da je jedino na šta mogu da pristanu suštinska autonomija.

Opisujući <loc>Kosovo</loc> kao integralni deo teritorije svoje zemlje, srpske vlasti insistiraju da je jedino na šta mogu da pristanu suštinska autonomija.


Mnogi očekuju da će Ahtisarijevim planom biti predložen neki oblik nezavisnosti nadzirane od strane EU.

Mnogi očekuju da će <per>Ahtisarijevim</per> planom biti predložen neki oblik nezavisnosti nadzirane od strane <org>EU</org>.


"Jedan od ključnih izazova u našem predlogu bio je da se definiše obim i stepen buduće angažovanosti međunarodne zajednice na Kosovu", rekao je on članovima PSSE.

"Jedan od ključnih izazova u našem predlogu bio je da se definiše obim i stepen buduće angažovanosti međunarodne zajednice na K<loc>osovu"</loc>, rekao je on članovima PSS<org>E.</org>


"Budući međunarodni civilni predstavnik… je predviđen, čiji će mandat biti da nadgleda sprovođenje rešenja, a obavljaće i funkciju specijalnog predstavnika EU."<org></org>


Iako će buduće međunarodno angažovanje imati kritičnu ulogu u sprovođenju rešenja, glavna odgovornost za to biće na kosovskim vlastima, istakao je Ahtisari.

Iako će buduće međunarodno angažovanje imati kritičnu ulogu u sprovođenju rešenja, glavna odgovornost za to biće na kosovskim vlastima, istakao je Ah<per>tisari.</per>


"Biće veoma važno da se Priština u potpunosti i formalno posveti sprovođenju svih elemenata konačnog rešenja", ukazao je on.

"Biće veoma važno da se P<loc>riština </loc>u potpunosti i formalno posveti sprovođenju svih elemenata konačnog rešenja", ukazao je on.


"Ali to neće biti samo pitanje političke volje.


Priština takođe mora da ima neophodna sredstva i institucionalni kapacitet za sprovođenje odredbi."

<loc>Priština</loc> takođe mora da ima neophodna sredstva i institucionalni kapacitet za sprovođenje odredbi."


Izaslanik UN-a predstaviće u petak svoj predlog rešenja za Kosovo visokim zvaničnicima šestočlane Kontakt grupe, koju čine Britanija, Francuska, Nemačka, Italija, Rusija i Sjedinjene Države.

Izaslanik <org>UN-a</org> predstaviće u petak svoj predlog rešenja za <loc>Kosovo</loc> visokim zvaničnicima šestočlane <org>Kontakt grupe</org>, koju čine B<loc>ritanija,</loc> Fr<loc>ancuska, </loc>Nem<loc>ačka, I</loc>tal<loc>ija, Ru</loc>sij<loc>a i Sj</loc>edi<loc>njene Države.</loc>


Nedelju dana kasnije on će doneti plan Beogradu i Prištini, čiji će se pregovarači, kako se očekuje, sastati na novim razgovorima kasnije tog meseca.

Nedelju dana kasnije on će doneti plan <loc>Beogradu</loc> i <loc>Prištini</loc>, čiji će se pregovarači, kako se očekuje, sastati na novim razgovorima kasnije tog meseca.


"Moja ideja je da uključim obe strane u konsultativni proces, da vidim da li imaju neke nove ideje", izjavio je u sredu Ahtisari, a prenosi novinska agencija AP.

"Moja ideja je da uključim obe strane u konsultativni proces, da vidim da li imaju neke nove ideje", izjavio je u sredu Ahti<per>sari, a </per>prenosi novinska agencija AP.<org></org>


"Neću da idem naokolo i ponovo pregovaram o stvarima koje su završene.


Posle ovog perioda angažovanja nameravam da završim moj izveštaj i predam ga Savetu bezbednosti UN-a, gde u stvari počinje prava završnica ovog procesa."

Posle ovog perioda angažovanja nameravam da završim moj izveštaj i predam ga <org>Savetu bezbednosti UN-a</org>, gde u stvari počinje prava završnica ovog procesa."


Potpredsednik SAD pozvao lidere BiH da prekinu etničke prepirke

Potpredsednik <loc>SAD</loc> pozvao lidere <loc>BiH</loc> da prekinu etničke prepirke


Potpredsednik SAD Džo Bajden upozorio je u utorak političare u Bosni i Hercegovini da će zemlja zapasti u etnički haos ako ne okončaju zapaljivu nacionalističku retoriku.

Potpredsednik <loc>SAD</loc> <per>Džo Bajden</per> upozorio je u utorak političare u <loc>Bosni i Hercegovini</loc> da će zemlja zapasti u etnički haos ako ne okončaju zapaljivu nacionalističku retoriku.


Potpredsednik SAD Džo Bajden posetio je u utorak Sarajevo.

Potpredsednik <loc>SAD</loc> <per>Džo Bajden</per> posetio je u utorak <loc>Sarajevo</loc>.


Bosna i Hercegovina (BiH) suočava se sa opasnošću od povratka nasilja ukoliko lideri zemlje ne prestanu da igraju na etničke tenzije, izjavio je u utorak (19. maj) potpredsednik SAD Džo Bajden u Sarajevu, koje je prva destinacija njegove trodnevne turneje na Balkanu.

<loc>Bosna i Hercegovina</loc> (B<loc>iH)</loc> suočava se sa opasnošću od povratka nasilja ukoliko lideri zemlje ne prestanu da igraju na etničke tenzije, izjavio je u utorak (19. maj) potpredsednik SAD D<loc>žo </loc>B<per>ajden u Sa</per>raj<loc>evu, koj</loc>e je prva destinacija njegove trodnevne turneje na Balkan<loc>u.</loc>


"Danas smo zabrinuti u pogledu smera kojim idu vaša zemlja, vaša budućnost i budućnost vaše dece", rekao je on u obraćanju etnički mešovitom parlamentu BiH.<loc></loc>


Dejtonskim mirovnim sporazumom iz 1995. godine okončane su tri i po godine krvoprolića.


Međutim, u protekle tri godine došlo je do porasta nacionalističke retorike koju koriste lideri tri glavne etničke zajednice zemlje u sklopu svojih prepirki oko niza pitanja.


"Kada ćete se umoriti od te retorike?", pitao je Bajden.

"Kada ćete se umoriti od te retorike?", pitao je Bajd<per>en.</per>


"To mora prestati."


Umesto zapaljivih izjava političari treba da se fokusiraju na reforme koje će omogućiti zemlji da napreduje na svom putu ka evroatlantskoj integraciji, ustvrdio je on.


Nacionalistička politika i nesuglasice između političara te zemlje uticali su na napredak u smislu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju koji je potpisala sa EU u junu 2008.

Nacionalistička politika i nesuglasice između političara te zemlje uticali su na napredak u smislu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju koji je potpisala sa <org>EU</org> u junu 2008.


"Možete pratiti ovaj put ka Evropi ili krenuti alternativnim putem...

"Možete pratiti ovaj put ka E<loc>vropi </loc>ili krenuti alternativnim putem...


U najboljem slučaju ostaćete među najsiromašnijim zemljama u Evropi.

U najboljem slučaju ostaćete među najsiromašnijim zemljama u <loc>Evropi</loc>.


U najgorem slučaju zapašćete u etnički haos", upozorio je Bajden.

U najgorem slučaju zapašćete u etnički haos", upozorio je Ba<per>jden.</per>


On je takođe pozvao političare BiH da se dogovore oko ustavnih reformi kako bi osigurali bolju budućnost za zemlju kroz evroatlantsku integraciju.

On je takođe pozvao političare <loc>BiH</loc> da se dogovore oko ustavnih reformi kako bi osigurali bolju budućnost za zemlju kroz evroatlantsku integraciju.


Dejtonskim sporazumom BiH je uspostavljena kao država dva poluautonomna entiteta -- Republike Srpske (RS), koju vode bosanski Srbi, i Federacije BiH, u kojoj dominiraju Bošnjaci i Hrvati -- povezana slabim centralnim institucijama.

Dejtonskim sporazumom <loc>BiH</loc> je uspostavljena kao država dva poluautonomna entiteta -- <loc>Republike Srpske</loc> (R<loc>S)</loc>, koju vode bosanski Srbi, i Fede<loc>racije BiH, u </loc>kojoj dominiraju Bošnjaci i Hrvati -- povezana slabim centralnim institucijama.


Političari bosanski Srbi pretili su da će insistirati na secesiji RS, dok su neki bošnjački lideri pozivali na ukidanje tog entiteta.

Političari bosanski Srbi pretili su da će insistirati na secesiji <loc>RS</loc>, dok su neki bošnjački lideri pozivali na ukidanje tog entiteta.


"Napraviti pravi izbor znači da lideri ove zemlje moraju da prestanu da slede uske etničke i političke interese", rekao je Bajden.

"Napraviti pravi izbor znači da lideri ove zemlje moraju da prestanu da slede uske etničke i političke interese", rekao je Baj<per>den.</per>


On je takođe izrazio posvećenost Vašingtona da pomogne BiH da napreduje na svom putu pridruživanja.

On je takođe izrazio posvećenost <loc>Vašingtona</loc> da pomogne <loc>BiH</loc> da napreduje na svom putu pridruživanja.


"Vrata su otvorena za zemlje ovog regiona da prvi put u istoriji budu integralni deo slobodne Evrope", rekao je Bajden.

"Vrata su otvorena za zemlje ovog regiona da prvi put u istoriji budu integralni deo slobodne E<loc>vrope"</loc>, rekao je Baj<per>den.</per>


"SAD će vam pomoći da prođete kroz ta vrata".

"S<loc>AD </loc>će vam pomoći da prođete kroz ta vrata".


Na sastancima koje je imao sa tročlanim predsedništvom BiH i drugim visokim zvaničnicima u Sarajevu sa Bajdenom su bili visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Havijer Solana i visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU Valentin Inzko.

Na sastancima koje je imao sa tročlanim predsedništvom <loc>BiH</loc> i drugim visokim zvaničnicima u <loc>Sarajevu</loc> sa <per>Bajdenom</per> su bili visoki predstavnik <org>EU</org> za spoljnu politiku i bezbednost <per>Havijer Solana</per> i visoki predstavnik i specijalni predstavnik <org>EU</org> <per>Valentin Inzko</per>.


Najviši američki zvaničnik koji je posetio BiH od kada je to učinio predsednik Bil Klinton 1999. godine, Bajden će otputovati i u Prištinu posle posete Beogradu u sredu.

Najviši američki zvaničnik koji je posetio <loc>BiH</loc> od kada je to učinio predsednik <per>Bil Klinton</per> 1999. godine, B<per>ajden </per>će otputovati i u P<loc>rištinu </loc>posle posete B<loc>eogradu </loc>u sredu.


Čeku predlaže datum za proglašenje nezavisnosti

<per>Čeku</per> predlaže datum za proglašenje nezavisnosti


Nekoliko sati pre nego što je Savet bezbednosti UN trebalo da raspravlja o najnovijem nacrtu rezolucije o Kosovu, kosovski premijer izjavio je da bi Kosovo moglo jednostrano da proglasi nezavisnost 28. novembra.

Nekoliko sati pre nego što je <org>Savet bezbednosti UN</org> trebalo da raspravlja o najnovijem nacrtu rezolucije o <loc>Kosovu</loc>, kosovski premijer izjavio je da bi K<loc>osovo </loc>moglo jednostrano da proglasi nezavisnost 28. novembra.


"Mi podržavamo nezavisno Kosovo," rekla je američki državni sekretar Kondoliza Rajs.

"Mi podržavamo nezavisno K<loc>osovo,</loc>" rekla je američki državni sekretar Kon<per>doliza Rajs.</per>


"Ostvarićemo taj cilj na jedan ili drugi način".


Kosovo bi trebalo da jednostrano proglasi nezavisnost od Srbije 28. novembra, najavio je premijer Agim Čeku u petak (20. jula), tvrdeći da napori zapadnih zemalja da pokrajinu stave na put državnosti putem UN nisu uspeli.

<loc>Kosovo</loc> bi trebalo da jednostrano proglasi nezavisnost od <loc>Srbije</loc> 28. novembra, najavio je premijer A<per>gim Čeku </per>u petak (20. jula), tvrdeći da napori zapadnih zemalja da pokrajinu stave na put državnosti putem UN n<org>is</org>u uspeli.


Čeku je svoj predlog izneo samo nekoliko sati pre nego što je Savet bezbednosti UN trebalo da raspravlja o najnovijem zapadnom predlogu rezolucije o Kosovu, koja predviđa nove pregovore Beograda i Prištine.

<per>Čeku</per> je svoj predlog izneo samo nekoliko sati pre nego što je <org>Savet bezbednosti UN</org> trebalo da raspravlja o najnovijem zapadnom predlogu rezolucije o <loc>Kosovu</loc>, koja predviđa nove pregovore B<loc>eograda </loc>i P<loc>rištine.</loc>


Međutim, predstavnici šest zemalja koje su predložile nacrt rezolucije - Belgije, Velike Britanije, Francuske, Nemačke, Italije i Sjedinjenih Država - izgledali su nesigurno u četvrtak u pogledu toga da li će taj nacrt staviti na glasanje, imajući u vidu pretnju Rusije da će uložiti veto.

Međutim, predstavnici šest zemalja koje su predložile nacrt rezolucije - B<loc>elgije,</loc> Ve<loc>like Britanije, </loc>Fra<loc>ncuske, N</loc>ema<loc>čke, It</loc>ali<loc>je i Sj</loc>edi<loc>njenih Država - iz</loc>gledali su nesigurno u četvrtak u pogledu toga da li će taj nacrt staviti na glasanje, imajući u vidu pretnju Rusije<loc> da će</loc> uložiti veto.


"Još uvek postoji neslaganje u pogledu nacrta rezolucije i neke članice smatraju da je verovatnoća njenog usvajanja ravna nuli," rekao je britanski ambasador Emir Džons Peri.

"Još uvek postoji neslaganje u pogledu nacrta rezolucije i neke članice smatraju da je verovatnoća njenog usvajanja ravna nuli," rekao je britanski ambasador Emi<per>r Džons Peri.</per>


"Mogu samo da zaključim da nećemo postići napredak pred Savetom.

"Mogu samo da zaključim da nećemo postići napredak pred S<org>avetom.</org>


Ipak, mislim da je veoma neodgovorno zamišljati da Savet neće nastaviti da pokušava da reši ovo pitanje, zato što je ono izvor napetosti u regionu, ali i poslednji deo balkanske slagalice."

Ipak, mislim da je veoma neodgovorno zamišljati da S<org>avet </org>neće nastaviti da pokušava da reši ovo pitanje, zato što je ono izvor napetosti u regionu, ali i poslednji deo balkanske slagalice."


Rusija je odbacila sve prethodne verzije koje su sastavile Sjedinjene Države i njihovi evropski saveznici proteklih nekoliko nedelja.

<loc>Rusija</loc> je odbacila sve prethodne verzije koje su sastavile <loc>Sjedinjene Države</loc> i njihovi evropski saveznici proteklih nekoliko nedelja.


Moskva tvrdi da poslednji predlog rezolucije praktično podržava plan specijalnog izaslanika UN Martija Ahtisarija, po kome bi Kosovo dobilo nadziranu nezavisnost.

<loc>Moskva</loc> tvrdi da poslednji predlog rezolucije praktično podržava plan specijalnog izaslanika <org>UN</org> <per>Martija Ahtisarija</per>, po kome bi K<loc>osovo </loc>dobilo nadziranu nezavisnost.


Insistirajući da mora da zadrži određeni suverenitet nad pokrajinom, Srbija izričito odbacuje nezavisnost kao mogućnost.

Insistirajući da mora da zadrži određeni suverenitet nad pokrajinom, S<loc>rbija </loc>izričito odbacuje nezavisnost kao mogućnost.


Moskva je zapretila da će blokirati svaku rezoluciju koja je neprihvatljiva za Srbiju.

<loc>Moskva</loc> je zapretila da će blokirati svaku rezoluciju koja je neprihvatljiva za <loc>Srbiju</loc>.


Kako javlja agencija Rojters, novi nacrt uvodi period od 120 dana za pregovore Beograda i Prištine, posle čega bi Savet bezbednosti preuzeo čitav slučaj.

Kako javlja agencija <org>Rojters</org>, novi nacrt uvodi period od 120 dana za pregovore B<loc>eograda </loc>i P<loc>rištine,</loc> posle čega bi Sa<org>vet bezbednosti p</org>reuzeo čitav slučaj.


Rezolucija bi takođe omogućila da EU odmah postavi međunarodnog civilnog predstavnika da upravlja pokrajinom tokom četvoromesečnog perioda pregovora.

Rezolucija bi takođe omogućila da <org>EU</org> odmah postavi međunarodnog civilnog predstavnika da upravlja pokrajinom tokom četvoromesečnog perioda pregovora.


Kosovo, koje je tehnički još uvek deo Srbije, u stvarnosti je pod protektoratom UN od kraja sukoba 1998-1999. godine.

<loc>Kosovo</loc>, koje je tehnički još uvek deo S<loc>rbije,</loc> u stvarnosti je pod protektoratom UN<org> o</org>d kraja sukoba 1998-1999. godine.


Visoki predstavnik EU za spoljnu politiku Havijer Solana početkom nedelje je rekao da ako se Rusija i dalje bude protivila odluci, Kontakt grupa sastavljena od Velike Britanije, Nemačke, Francuske, Italije, Rusije i Sjedinjenih Država verovatno će preuzeti inicijativu u pronalaženju kompromisa.

Visoki predstavnik <org>EU</org> za spoljnu politiku <per>Havijer Solana</per> početkom nedelje je rekao da ako se <loc>Rusija</loc> i dalje bude protivila odluci, K<org>ontakt grupa </org>sastavljena od V<loc>elike Britanije,</loc> Ne<loc>mačke, </loc>Fra<loc>ncuske, I</loc>tal<loc>ije, Ru</loc>sij<loc>e i Sj</loc>edi<loc>njenih Država vero</loc>vatno će preuzeti inicijativu u pronalaženju kompromisa.


"Siguran sam da će biti postignut dogovor u Kontakt grupi da se otvori proces pregovaranja," rekao je Solana u utorak, a prenela agencija DPA.

"Siguran sam da će biti postignut dogovor u K<org>ontakt grupi </org>da se otvori proces pregovaranja," rekao je Sol<per>ana u </per>utorak, a prenela agencija DPA.<org></org>


"Moramo da idemo napred i otvorimo pregovore dveju strana bez rezolucije UN i vidimo kako će se stvar razvijati na kraju tog procesa."

"Moramo da idemo napred i otvorimo pregovore dveju strana bez rezolucije U<org>N </org>i vidimo kako će se stvar razvijati na kraju tog procesa."


Kontakt grupa bi trebalo da se sastane u sredu.

<org>Kontakt grupa</org> bi trebalo da se sastane u sredu.


U međuvremenu, američki državni sekretar Kondoliza Rajs, čija je zemlja čvrsto podržala Ahtisarijev plan, bila je u četvrtak uverena da će Kosovo na kraju ipak uspeti da dobije nezavisnost.

U međuvremenu, američki državni sekretar K<per>ondoliza Rajs,</per> čija je zemlja čvrsto podržala Ah<per>tisarijev p</per>lan, bila je u četvrtak uverena da će Kos<loc>ovo na</loc> kraju ipak uspeti da dobije nezavisnost.


"Mi podržavamo nezavisno Kosovo," rekla je ona novinarima tokom leta za Lisabon.

"Mi podržavamo nezavisno K<loc>osovo,</loc>" rekla je ona novinarima tokom leta za Lis<loc>abon.</loc>


"Ostvarićemo taj cilj na jedan ili drugi način".


Čeku bi trebalo da se sastane sa Rajsovom u ponedeljak u Vašingtonu, u situaciji kada su Albanci sve nezadovoljniji zbog zastoja procesa određivanja konačnog statusa.

<per>Čeku</per> bi trebalo da se sastane sa <per>Rajsovom</per> u ponedeljak u <loc>Vašingtonu</loc>, u situaciji kada su Albanci sve nezadovoljniji zbog zastoja procesa određivanja konačnog statusa.


Drugi političari u pokrajini rekli su da bi trebalo odrediti rok za postizanje rešenja sa podrškom međunarodne zajednice.


"Najvažnije bi bilo da se odredi datum za nezavisnost Kosova," rekao je bivši kosovski premijer Bajram Kosumi.

"Najvažnije bi bilo da se odredi datum za nezavisnost K<loc>osova,</loc>" rekao je bivši kosovski premijer Baj<per>ram Kosumi.</per>


"Ako ne bude rezolucije, Kosovo bi ove godine trebalo da proglasi nezavisnost."

"Ako ne bude rezolucije, Ko<loc>sovo b</loc>i ove godine trebalo da proglasi nezavisnost."


Veton Suroi, lider opozicione partije ORA i član kosovskog pregovaračkog tima, ponovio je taj stav u četvrtak, rekavši da bi skupština Kosova trebalo da "ispuni svoju obavezu prema građanima Kosova i proglasi nezavisnost do Božića."

<per>Veton Suroi</per>, lider opozicione partije O<org>RA </org>i član kosovskog pregovaračkog tima, ponovio je taj stav u četvrtak, rekavši da bi skupština Kos<loc>ova tr</loc>ebalo da "ispuni svoju obavezu prema građanima Koso<loc>va i p</loc>roglasi nezavisnost do Božića."


Nauka i tehnologija: Turska domaćin konferencije o NLO

Nauka i tehnologija: T<loc>urska </loc>domaćin konferencije o NLO


Četvrti kongres o NLO i Novom dobu biće održan u Istanbulu.

Četvrti kongres o NLO i Novom dobu biće održan u <loc>Istanbulu</loc>.


Takođe u vestima iz nauke: grčko ostrvo Naksos bilo je domaćin kongresa o vodi za piće, a u Srbiji je otkriven skelet praistorijskog mamuta.

Takođe u vestima iz nauke: grčko ostrvo N<loc>aksos </loc>bilo je domaćin kongresa o vodi za piće, a u Sr<loc>biji j</loc>e otkriven skelet praistorijskog mamuta.


Istanbul će biti domaćin Međunarodnog kongresa o NLO i Novom dobu.

<loc>Istanbul</loc> će biti domaćin Međunarodnog kongresa o NLO i Novom dobu.


Istanbul, u Turskoj, biće 13. i 14. juna domaćin četvrtog Međunarodnog kongresa o NLO i Novom dobu, izvestila je u sredu (3. jun) novinska agencija Anadolu.

<loc>Istanbul</loc>, u T<loc>urskoj,</loc> biće 13. i 14. juna domaćin četvrtog Međunarodnog kongresa o NLO i Novom dobu, izvestila je u sredu (3. jun) novinska agencija Anado<org>lu.</org>


Kongresu će prisustvovati poznati naučnici, eksperti, pisci, kao i vojni i civilni piloti.


Teme diskusije odnosiće se na ljudski život, planetu i svemir.


Evropska komisija zatražila je podršku Rumunije u pronalaženju vakcine protiv virusa gripa H1N1, saopštilo je u utorak (2. jun) rumunsko ministarstvo zdravstva.

<org>Evropska komisija</org> zatražila je podršku <loc>Rumunije</loc> u pronalaženju vakcine protiv virusa gripa H1N1, saopštilo je u utorak (2. jun) rum<org>unsko ministarstvo zdravstva.</org>


U pismu, komesarka EU za zdravstvo Andrula Vasiliju zatražila je pomoć zemlje u ubrzavanju nastojanja EU da se pronađe delotvorna vakcina.

U pismu, komesarka E<org>U </org>za zdravstvo A<per>ndrula Vasiliju </per>zatražila je pomoć zemlje u ubrzavanju nastojanja E<org>U </org>da se pronađe delotvorna vakcina.


Rumunski Institut Kantakuzino zadužen je da potvrđuje slučajeve virusa H1N1 za pacijente iz devet država u regionu.

Rumunski Institut <org>Kantakuzino</org> zadužen je da potvrđuje slučajeve virusa H1N1 za pacijente iz devet država u regionu.


Grčko ostrvo Naksos bilo je od 1. juna do subote (6. jun) domaćin naučnog kongresa o vodi za piće, izvestio je SKAI radio.

Grčko ostrvo <loc>Naksos</loc> bilo je od 1. juna do subote (6. jun) domaćin naučnog kongresa o vodi za piće, izvestio je SKA<org>I radio.</org>


Naučnici iz celog sveta prisustvovali su forumu, najvećem skupu za tu oblast koji je ikada održan u Grčkoj.

Naučnici iz celog sveta prisustvovali su forumu, najvećem skupu za tu oblast koji je ikada održan u G<loc>rčkoj.</loc>


Među temama o kojima se razgovaralo bili su zagađenje vode i zakonodavstvo EU vezano za pijaću vodu.

Među temama o kojima se razgovaralo bili su zagađenje vode i zakonodavstvo <org>EU</org> vezano za pijaću vodu.


Skelet praistorijskog mamuta pronađen je u blizini jedne arheološke lokacije u Srbiji.

Skelet praistorijskog mamuta pronađen je u blizini jedne arheološke lokacije u <loc>Srbiji</loc>.


Prema rečima eksperata, to je jedan od najstarijih mamuta u Evropi.

Prema rečima eksperata, to je jedan od najstarijih mamuta u E<loc>vropi.</loc>


Naučnici smatraju da je životinja bila visoka preko 4 metra i teška preko 10 tona.


Skelet je dobro očuvan.


Hrvatski grad Split bio je 1. juna domaćin Međunarodnog kongresa forenzičkih nauka.

Hrvatski grad <loc>Split</loc> bio je 1. juna domaćin Međunarodnog kongresa forenzičkih nauka.


Skup je bio posvećen slučajevima koji datiraju iz Drugog svetskog rata.


Učenica 11. razreda Američkog univerziteta u Sofiji osvojila je prvu nagradu na bugarskom Nacionalnom takmičenju za mlade naučne talente.

Učenica 11. razreda <org>Američkog univerziteta u Sofiji</org> osvojila je prvu nagradu na bugarskom Nacionalnom takmičenju za mlade naučne talente.


Vasilina Tatarlijeva impresionirala je sudije svojim projektom izrade temperaturne mape putem digitalnih fotografija.

<per>Vasilina Tatarlijeva</per> impresionirala je sudije svojim projektom izrade temperaturne mape putem digitalnih fotografija.


Ona će sada predstavljati Bugarsku na Evropskom takmičenju za mlade talente koje se održava u Parizu.

Ona će sada predstavljati <loc>Bugarsku</loc> na Evropskom takmičenju za mlade talente koje se održava u <loc>Parizu</loc>.


Bosna i Hercegovina upozorena da je potrebno završiti ključne reforme

<loc>Bosna i Hercegovina</loc> upozorena da je potrebno završiti ključne reforme


Jačanje centralnih institucija i reforme u sektoru odbrane su od presudnog značaja za težnje Bosne i Hercegovine u pogledu pridruživanja transatlantskim strukturama, upozorili su najviši međunarodni zvaničnici.

Jačanje centralnih institucija i reforme u sektoru odbrane su od presudnog značaja za težnje <loc>Bosne i Hercegovine</loc> u pogledu pridruživanja transatlantskim strukturama, upozorili su najviši međunarodni zvaničnici.


Bosna i Hercegovina (BiH) mora da završi sprovođenje ključnih reformi, uključujući i sektor odbrane, ako želi da krene putem integracije u NATO i EU, poručili su međunarodni zvaničnici.

<loc>Bosna i Hercegovina</loc> (B<loc>iH)</loc> mora da završi sprovođenje ključnih reformi, uključujući i sektor odbrane, ako želi da krene putem integracije u NATO<org> i E</org>U, <org>po</org>ručili su međunarodni zvaničnici.


Oni su upozorili da bi propuštanje šanse da se deluje brzo moglo da pokvari međunarodni imidž zemlje i dovede je do izolacije, siromaštva i stagnacije.


"Sledećih nekoliko dana, čak i sati, biće od presudnog značaja za budućnost BiH", ukazuje se u poruci Kancelarije visokog predstavnika objavljenoj u sredu (24. septembra) i dodaje da najviši međunarodni predstavnik u BiH, Pedi Ešdaun, "snažno veruje da članstvo u PfP, a zatim u NATO-u, nudi najbolju garanciju BiH za dugoročan mir i stabilnost".

"Sledećih nekoliko dana, čak i sati, biće od presudnog značaja za budućnost BiH<loc>", </loc>ukazuje se u poruci Kance<org>larije visokog predstavnika obja</org>vljenoj u sredu (24. septembra) i dodaje da najviši međunarodni predstavnik u BiH, Pe<loc>di </loc>Ešd<per>aun, "snažn</per>o veruje da članstvo u PfP, a zat<org>im </org>u NATO-u, nud<org>i najb</org>olju garanciju BiH za dugor<loc>oča</loc>n mir i stabilnost".


"Oči Evrope i sveta sada su uprte u BiH, čiji bi lideri trebalo da odluče da li će iskoristiti priliku da načine istorijski korak ka NATO-u i evropskim bezbednosnim strukturama", navodi se u poruci.

"Oči E<loc>vrope </loc>i sveta sada su uprte u B<loc>iH,</loc> čiji bi lideri trebalo da odluče da li će iskoristiti priliku da načine istorijski korak ka NA<org>TO-u i</org> evropskim bezbednosnim strukturama", navodi se u poruci.


U EU je u toku izrada studije izvodljivosti kojom se utvrđuje spremnost BiH za otvaranje pregovora o sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju sa Unijom, koji predstavlja prvi korak ka mogućem članstvu.

U <org>EU</org> je u toku izrada studije izvodljivosti kojom se utvrđuje spremnost <loc>BiH</loc> za otvaranje pregovora o sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju sa <org>Unijom</org>, koji predstavlja prvi korak ka mogućem članstvu.


Planirano je da se ambasadori EU u sredu sastanu sa članovima tročlanog predsedništva BiH i apeluju na njih da nastave sa sprovođenjem reformi u sektoru odbrane.

Planirano je da se ambasadori <org>EU</org> u sredu sastanu sa članovima tročlanog predsedništva <loc>BiH</loc> i apeluju na njih da nastave sa sprovođenjem reformi u sektoru odbrane.


Visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Havijer Solana izjavio je da je jačanje centralnih institucija od presudnog značaja kada su u pitanju izgledi BiH za pridruživanje Uniji.

Visoki predstavnik <org>EU</org> za spoljnu politiku i bezbednost <per>Havijer Solana</per> izjavio je da je jačanje centralnih institucija od presudnog značaja kada su u pitanju izgledi <loc>BiH</loc> za pridruživanje <org>Uniji</org>.


"Evropa će pažljivo posmatrati BiH ove jeseni", rekao je Solana u intervjuu sarajevskom dnevniku Dnevni avaz, prenosi agencija Frans pres.

"E<loc>vropa </loc>će pažljivo posmatrati B<loc>iH </loc>ove jeseni", rekao je Sol<per>ana u </per>intervjuu sarajevskom dnevniku Dne<org>vni avaz, p</org>renosi agencija Fran<org>s pres.</org>


"Ako izaberete reforme, vrata EU biće otvorena.

"Ako izaberete reforme, vrata EU<org> b</org>iće otvorena.


Ako odbacite reforme, suočićete se sa opasnošću da BiH bude izostavljena iz evropske porodice, u stagnaciji i siromaštvu", istakao je Solana.

Ako odbacite reforme, suočićete se sa opasnošću da B<loc>iH </loc>bude izostavljena iz evropske porodice, u stagnaciji i siromaštvu", istakao je Sola<per>na.</per>


Izražavajući veliku zabrinutost oko mogućeg neuspeha razgovora političkih snaga u BiH o reformama u sektoru odbrane, Solana je upozorio "da će u tom slučaju reputacija BiH biti opasno i ozbiljno ugrožena".

Izražavajući veliku zabrinutost oko mogućeg neuspeha razgovora političkih snaga u <loc>BiH</loc> o reformama u sektoru odbrane, S<per>olana </per>je upozorio "da će u tom slučaju reputacija Bi<loc>H b</loc>iti opasno i ozbiljno ugrožena".


Cilj reformi je da se vojske dva entiteta u BiH stave pod državnu kontrolu, uspostavljanjem centralnog odbrambenog i komandnog štaba.

Cilj reformi je da se vojske dva entiteta u <loc>BiH</loc> stave pod državnu kontrolu, uspostavljanjem centralnog odbrambenog i komandnog štaba.


Predviđene mere uključuju formiranje ministarstva odbrane na nivou države i generalštaba na čijem čelu će biti jedan ministar i jedan načelnik.


Parlament BiH dobio bi isključivo ovlašćenje da uvodi vanredno i ratno stanje.

<org>Parlament BiH</org> dobio bi isključivo ovlašćenje da uvodi vanredno i ratno stanje.


Prvi put od okončanja rata u BiH 1992 - 1995, vojnici dve vojske u zemlji nosili bi iste uniforme i polagali istu zakletvu pod jednim grbom, zastavom i himnom.

Prvi put od okončanja rata u <loc>BiH</loc> 1992 - 1995, vojnici dve vojske u zemlji nosili bi iste uniforme i polagali istu zakletvu pod jednim grbom, zastavom i himnom.


Ranije ove nedelje Ešdaun i komandant SFOR-a, general-pukovnik Vilijam Vord, ukazali su da je reforma sektora odbrane ključni uslov za pristupanje BiH programu NATO-a Partnerstvo za mir ove godine, što predstavlja prvi korak ka pridruživanju Alijansi.

Ranije ove nedelje <per>Ešdaun</per> i komandant <org>SFOR-a</org>, general-pukovnik V<per>ilijam Vord,</per> ukazali su da je reforma sektora odbrane ključni uslov za pristupanje Bi<loc>H p</loc>rogramu NA<org>TO-a P</org>artnerstvo za mir ove godine, što predstavlja prvi korak ka pridruživanju Ali<org>jansi.</org>


Prema izveštaju Komisije za reformu odbrane u BiH to bi se moglo dogoditi 2007. godine.

Prema izveštaju <org>Komisije za reformu odbrane u BiH</org> to bi se moglo dogoditi 2007. godine.


Vladajuća muslimanska Stranka demokratske akcije protivi se reformama, tvrdeći da se njima ne planira ujedinjenje dve entitetske vojske.

Vladajuća muslimanska <org>Stranka demokratske akcije</org> protivi se reformama, tvrdeći da se njima ne planira ujedinjenje dve entitetske vojske.


U međuvremenu, delegacija NATO-a trebalo bi u četvrtak da doputuje u BiH kako bi se informisala o procesu reforme odbrane.

U međuvremenu, delegacija N<org>ATO-a </org>trebalo bi u četvrtak da doputuje u B<loc>iH </loc>kako bi se informisala o procesu reforme odbrane.


Savet za implementaciju mira takođe bi trebalo da održi dvodnevni sastanak na kojem će -- prema Ešdaunovim rečima -- "proceniti da li su politički lideri u BiH spremni da pokažu političku zrelost i državničku mudrost i podrže reforme neophodne kako bi se ova zemlja povela u pravcu transatlantskih struktura".

<org>Savet za implementaciju mira</org> takođe bi trebalo da održi dvodnevni sastanak na kojem će -- prema <per>Ešdaunovim</per> rečima -- "proceniti da li su politički lideri u B<loc>iH </loc>spremni da pokažu političku zrelost i državničku mudrost i podrže reforme neophodne kako bi se ova zemlja povela u pravcu transatlantskih struktura".


Turobna vremena za crnogorsku ekonomiju


S obzirom na porast troškova, stagnaciju plata i usporavanje stranih investicija, ekonomska situacija u Crnoj Gori se konstantno pogoršava.

S obzirom na porast troškova, stagnaciju plata i usporavanje stranih investicija, ekonomska situacija u Cr<loc>noj Gori s</loc>e konstantno pogoršava.


Gradilište u Budvi stoji nedovršeno.

Gradilište u <loc>Budvi</loc> stoji nedovršeno.


Prema crnogorskom ministarstvu finansija, BDP zemlje opao je za 5,3 odsto u 2009. godini, ali je prema proceni MMF-a pad iznosio 7 odsto.

Prema crnogorskom ministarstvu finansija, BDP zemlje opao je za 5,3 odsto u 2009. godini, ali je prema proceni MM<org>F-a p</org>ad iznosio 7 odsto.


S obzirom da je vlada smanjila plate u javnoj administraciji za 30 odsto, Crnogorci se suočavaju sa sumornom slikom.


Lekari i nastavnici sada dobijaju oko 400 evra mesečno.


Policajci i vojnici dobijaju oko 300 evra.


U međuvremenu, troškovi života su porasli: kirija za mali stan u Podgorici iznosi oko 200 evra mesečno -- što mnogima otežava da spoje kraj sa krajem.

U međuvremenu, troškovi života su porasli: kirija za mali stan u Po<loc>dgorici i</loc>znosi oko 200 evra mesečno -- što mnogima otežava da spoje kraj sa krajem.


Pored toga, neki radnici mesecima nisu dobili plate.


Ekonomski eksperti kažu da je jedan od glavnih problema to što ekonomija nije razvila svoja proizvodna i izvozno orijentisana preduzeća.


Takođe, velika javna potrošnja -- rezultat glomaznog administrativnog aparata -- i dalje predstavlja problem.


"Mikro, malim i srednjim preduzećima na polju proizvodnje organske hrane, obrade drveta, kamena, proizvodnje vode, šumskih i morskih proizvoda i uslužnog sektora, trebalo bi da bude posvećena posebna pažnja.


Specijalan tretman u bliskoj budućnosti treba da [uključuje] turistički sektor, sa pomorskim biznisom radi multiplikativnih efekata na duge staze", kaže predsednik Fonda za investicije i razvoj Dragan Lajović.

Specijalan tretman u bliskoj budućnosti treba da [uključuje] turistički sektor, sa pomorskim biznisom radi multiplikativnih efekata na duge staze", kaže predsednik Fonda<org> za investicije i razvoj Drag</org>a<per>n Lajović.</per>


Fond je osnovala vlada prošle godine kako bi podstakla ekonomski razvoj.

<org>Fond</org> je osnovala vlada prošle godine kako bi podstakla ekonomski razvoj.


Strane investicije se takođe smanjuju.


Od 2006. do 2008. postojala je ogromna potražnja među ljudima u Rusiji i Velikoj Britaniji za imovinom na crnogorskoj obali -- ali to više nije slučaj.

Od 2006. do 2008. postojala je ogromna potražnja među ljudima u <loc>Rusiji</loc> i <loc>Velikoj Britaniji</loc> za imovinom na crnogorskoj obali -- ali to više nije slučaj.


Prošle godine je, zbog nedostatka sredstava, nekoliko obalskih projekata moralo da bude obustavljeno usred radova.


"Izlaz iz krize uključuje… paket, koji bi trebalo da bude zasnovan na otvaranju ekonomije za strane investicije, čime bi se stvorili pozitivni multiplikativni efekti", rekao je Lajović, uključujući stvaranje radnih mesta.

"Izlaz iz krize uključuje… paket, koji bi trebalo da bude zasnovan na otvaranju ekonomije za strane investicije, čime bi se stvorili pozitivni multiplikativni efekti", rekao je Lajovi<per>ć, uklj</per>učujući stvaranje radnih mesta.


On upozorava da strani kapital zahteva plodno tlo, a Crna Gora nije jedina odgovarajuća destinacija.

On upozorava da strani kapital zahteva plodno tlo, a C<loc>rna Gora </loc>nije jedina odgovarajuća destinacija.


Jedan od problema je, međutim, to što su banke u zemlji prošle godine znatno ograničile kreditiranje.


"Trenutno postoji samo 59 kompanija kojima bi crnogorske banke dale kreditnu podršku, što je devastirajuća činjenica", rekla je glavni ekonomista Centralne banke Zorica Kalezić za SETimes.

"Trenutno postoji samo 59 kompanija kojima bi crnogorske banke dale kreditnu podršku, što je devastirajuća činjenica", rekla je glavni ekonomista Cent<org>ralne banke Zor</org>i<per>ca Kalezić za </per>SETi<org>mes.</org>


Crnogorski Centralni registar pokazao je da je u zemlji krajem aprila postojalo 51.505 kompanija.

<org>Crnogorski Centralni registar</org> pokazao je da je u zemlji krajem aprila postojalo 51.505 kompanija.


S obzirom da banke neće da daju kredite, poslodavci upozoravaju da će morati da otpuštaju radnike.


Trenutna stopa nezaposlenosti iznosi 12,4 odsto.


Međutim, stvarna stopa je verovatno mnogo veća, zato što oni koji se nisu prijavili na biro za zapošljavanje ne mogu da budu uračunati.


"Neto profit ekonomije, sudeći po trenutnim podacima, bio je samo 12 miliona evra na kraju 2009. godine -- a na kraju 2007. iznosio je 270 miliona evra", rekla je Kalezić.

"Neto profit ekonomije, sudeći po trenutnim podacima, bio je samo 12 miliona evra na kraju 2009. godine -- a na kraju 2007. iznosio je 270 miliona evra", rekla je Kalez<per>ić.</per>


Ukazujući da je Crna Gora prošle godine nagomilala trgovinski deficit od 1,36 milijardi evra, direktor kompanije Aktiva Mladen Bojanić pretpostavlja da se ekonomska politika zemlje oslanjala više na improvizaciju nego na dobro osmišljenu strategiju.

Ukazujući da je <loc>Crna Gora</loc> prošle godine nagomilala trgovinski deficit od 1,36 milijardi evra, direktor kompanije A<org>ktiva </org>M<per>laden Bojanić </per>pretpostavlja da se ekonomska politika zemlje oslanjala više na improvizaciju nego na dobro osmišljenu strategiju.


"Nove ideje zahtevaju nove ljude.


Vlada mora jasno da definiše strategiju izlaska iz krize i konačno odluči da li će njen prioritet biti socijalna politika, očuvanje vlade ili ekonomski razvoj", rekao je Bojanić za SETimes.

Vlada mora jasno da definiše strategiju izlaska iz krize i konačno odluči da li će njen prioritet biti socijalna politika, očuvanje vlade ili ekonomski razvoj", rekao je Boj<per>anić za</per> SET<org>imes.</org>


Težnja Bugarske za smanjenjem energetske zavisnosti zabrinjava eko-aktiviste

Težnja <loc>Bugarske</loc> za smanjenjem energetske zavisnosti zabrinjava eko-aktiviste


U drugom delu našeg izveštaja, zabrinuti eko-aktivisti savetuju sporiji pristup razvoju proizvodnje gasa iz uljanog škriljca.


Novi Pazar je navodno najplodnija poljoprivredna oblast u Bugarskoj.

<loc>Novi Pazar</loc> je navodno najplodnija poljoprivredna oblast u <loc>Bugarskoj</loc>.


Oblast predviđena za istraživanja je na severoistoku, u Novom Pazaru, i možda sadrži obilje naslaga uljanog škriljca predviđenog za eksploataciju po najavljenom potpisivanju ugovora sa američkim energetskim gigantom, kompanijom Ševron.

Oblast predviđena za istraživanja je na severoistoku, u N<loc>ovom Pazaru,</loc> i možda sadrži obilje naslaga uljanog škriljca predviđenog za eksploataciju po najavljenom potpisivanju ugovora sa američkim energetskim gigantom, kompanijom Šev<org>ron.</org>


Prema tom ugovoru, Bugarska bi dobila 30 miliona evra za prava na istraživanja i eksploataciju u toj oblasti.

Prema tom ugovoru, B<loc>ugarska </loc>bi dobila 30 miliona evra za prava na istraživanja i eksploataciju u toj oblasti.


Oni koji to podržavaju kažu da bi ova mera smanjila cene energenata i smanjila zavisnost od Rusije.

Oni koji to podržavaju kažu da bi ova mera smanjila cene energenata i smanjila zavisnost od <loc>Rusije</loc>.


Međutim, za eko-aktiviste to je veliki rizik.


Region predviđen za bušenje je poznat kao žitnica Bugarske i verovatno je najplodnija oblast u zemlji.

Region predviđen za bušenje je poznat kao žitnica <loc>Bugarske</loc> i verovatno je najplodnija oblast u zemlji.


"Ova zemlja će praktično postati neupotrebljiva", kaže Petko Kovačev, aktivista partije Zelenih, za SETimes.

"Ova zemlja će praktično postati neupotrebljiva", kaže Pet<per>ko Kovačev, a</per>ktivista partije Zele<org>nih, za</org> SETim<org>es.</org>


"Problem je u tome što oni [vlast] pokušavaju da reše jedan problem [energetska zavisnost Bugarske] stvaranjem još većeg problema zagađenja životne sredine", kaže on.

"Problem je u tome što oni [vlast] pokušavaju da reše jedan problem [energetska zavisnost Buga<loc>rske] st</loc>varanjem još većeg problema zagađenja životne sredine", kaže on.


Glavna opoziciona Bugarska socijalistička partija (BSP) takođe je glasno izrazila svoje neslaganje sa projektom istraživanja i proizvodnje gasa iz uljanog škriljca.

Glavna opoziciona <org>Bugarska socijalistička partija</org> (B<org>SP)</org> takođe je glasno izrazila svoje neslaganje sa projektom istraživanja i proizvodnje gasa iz uljanog škriljca.


BSP insistira na proceni uticaja na životnu sredinu pre početka samih istraživanja, umesto posle toga, a pre početka proizvodnje, što je plan vlade.

<org>BSP</org> insistira na proceni uticaja na životnu sredinu pre početka samih istraživanja, umesto posle toga, a pre početka proizvodnje, što je plan vlade.


"Istraživanje gasa iz uljanog škriljca, nasuprot istraživanju i eksploataciji prirodnog gasa, predstavlja jedinstveni tehnološki pokušaj proizvodnje, što znači da se bušenje u cilju proizvodnje gasa iz uljanog škriljca nimalo ne razlikuje od bušenja u fazi istraživanja", kaže poslanik BSP i član parlamentarnog odbora za zaštitu životne sredine Georgi Božinov za SETimes.

"Istraživanje gasa iz uljanog škriljca, nasuprot istraživanju i eksploataciji prirodnog gasa, predstavlja jedinstveni tehnološki pokušaj proizvodnje, što znači da se bušenje u cilju proizvodnje gasa iz uljanog škriljca nimalo ne razlikuje od bušenja u fazi istraživanja", kaže poslanik BSP i <org>čla</org>n parlam<org>entarnog odbora za zaštitu životne sredine Georg</org>i<per> Božinov za SE</per>Time<org>s.</org>


"Iste hemikalije i abrazivi se koriste u eksperimentalnoj kao i u proizvodnoj fazi", dodaje on.


"Ovaj eksperiment se izvodi korišćenjem ogromne količine vodenog rastvora...


Treba da budemo sigurni da u slučaju curenja ove vode neće doći do ugrožavanja životne sredine...


Zato tražimo procenu uticaja na životnu sredinu u fazi istraživanja."


"A nakon što dobijemo rezultate seizmoloških istraživanja, strukturu slojeva zemljišta, kao i sve garancije koje ove informacije pružaju, kada eksperti daju svoje mišljenje i ubede ljude, onda eksperimenti mogu da počnu", objašnjava on.


"Predlažemo održavanje ozbiljne naučne diskusije o metodi, konkretnim uslovima u Bugarskoj, utvrđivanju preventivnih mera kao i načinu za smanjenje rizika.

"Predlažemo održavanje ozbiljne naučne diskusije o metodi, konkretnim uslovima u Bu<loc>garskoj, </loc>utvrđivanju preventivnih mera kao i načinu za smanjenje rizika.


Nakon ove diskusije, treba obaviti procenu uticaja bušenja na životnu sredinu.


A ako je sve u redu, mogu da otpočnu projekat", kaže Božinov.

A ako je sve u redu, mogu da otpočnu projekat", kaže Bož<per>inov.</per>


Kao komentar u vezi sa svojim planovima u Bugarskoj, Ševron je za SETimes u imejlu izjavio da zvaničnici "sa zadovoljstvom očekuju saradnju sa bugarskim vlastima i deljenje svojih iskustava u istraživanju i zaštiti životne sredine, a u cilju ostvarivanja ove poslovne prilike".

Kao komentar u vezi sa svojim planovima u <loc>Bugarskoj</loc>, Š<org>evron </org>je za S<org>ETimes </org>u imejlu izjavio da zvaničnici "sa zadovoljstvom očekuju saradnju sa bugarskim vlastima i deljenje svojih iskustava u istraživanju i zaštiti životne sredine, a u cilju ostvarivanja ove poslovne prilike".


Kompanija je osvojila licence za istraživanje nekonvencionalnih izvora gasa u Poljskoj u decembru 2009. i planira početak aktivnosti istraživanja u poslednjem kvartalu ove godine.

Kompanija je osvojila licence za istraživanje nekonvencionalnih izvora gasa u <loc>Poljskoj</loc> u decembru 2009. i planira početak aktivnosti istraživanja u poslednjem kvartalu ove godine.


Ševron je 2010. i 2011. stekao više od 4 miliona jutara zemljišta u Poljskoj, Rumuniji i Bugarskoj za istraživanje i procenu nalazišta uljanog škriljca.

<org>Ševron</org> je 2010. i 2011. stekao više od 4 miliona jutara zemljišta u <loc>Poljskoj</loc>, R<loc>umuniji </loc>i B<loc>ugarskoj </loc>za istraživanje i procenu nalazišta uljanog škriljca.


Pretpostavlja se da se u Poljskoj nalaze neka od najvećih nalazišta uljanog škriljca u Evropi.

Pretpostavlja se da se u <loc>Poljskoj</loc> nalaze neka od najvećih nalazišta uljanog škriljca u <loc>Evropi</loc>.


Ukupne rezerve gasa iz škriljca na kontinentu, bez Rusije, procenjuju se na 18 biliona kubnih metara.

Ukupne rezerve gasa iz škriljca na kontinentu, bez R<loc>usije,</loc> procenjuju se na 18 biliona kubnih metara.


Osim u Poljskoj, razne kompanije vrše istraživanja u Austriji, Mađarskoj, Irskoj, Švedskoj i Velikoj Britaniji.

Osim u <loc>Poljskoj</loc>, razne kompanije vrše istraživanja u A<loc>ustriji,</loc> Ma<loc>đarskoj, </loc>Irs<loc>koj, Š</loc>ved<loc>skoj i V</loc>eli<loc>koj Britaniji.</loc>


Francuska, za koju se pretpostavlja da leži na ogromnim rezervama gasa iz uljanog škriljca, zabranila je bušenja usled potencijalnih ekoloških problema.

<loc>Francuska</loc>, za koju se pretpostavlja da leži na ogromnim rezervama gasa iz uljanog škriljca, zabranila je bušenja usled potencijalnih ekoloških problema.


Eksplozija potresla američku ambasadu u Atini

Eksplozija potresla američku ambasadu u <loc>Atini</loc>


Smatra se da iza napada na američku ambasadu u Atini, koji se dogodio u petak rano ujutru, stoje militantni levičari.

Smatra se da iza napada na američku ambasadu u <loc>Atini</loc>, koji se dogodio u petak rano ujutru, stoje militantni levičari.