Članovi Saveta postali su dvojica sudija Vrhovnog suda -- Vasil Grčev i Bekir Iseni.

Članovi <org>Saveta</org> postali su dvojica sudija <org>Vrhovnog suda</org> -- <per>Vasil Grčev</per> i <per>Bekir Iseni</per>.


Izabrani su i Bojan Eftimov (Osnovni sud br. 2 u Skoplju), Ljubin Aleksievski (ohridski sud) i Aleksandra Zafirovska (tetovski sud), kao i troje sudija iz apelacionih sudova -- Ruška Paparoska (štipska oblast) i Miruša Elenovska i Veli Vedat (skopska oblast).

Izabrani su i <per>Bojan Eftimov</per> (O<org>snovni sud br. 2 u Skoplju)</org>, Lju<per>bin Aleksievski (o</per>hri<org>dski sud) i </org>Aleks<per>andra Zafirovska (tet</per>ovs<org>ki sud), kao</org> i troje sudija iz apelacionih sudova -- Ruška Pa<per>paroska (štipsk</per>a oblast) i Miruša Ele<per>novska i Veli Ve</per>dat<per> (skopska </per>oblast).


"Danas se polažu temelji novog pravosudnog sistema u Makedoniji, rekao je ministar pravde Mihajlo Manevski.

"Danas se polažu temelji novog pravosudnog sistema u M<loc>akedoniji,</loc> rekao je ministar pravde Mi<per>hajlo Manevski.</per>


"Nadam se da će sudije, koje prvi put vrše pravo izbora članova Saveta, izabrati najbolje kandidate.

"Nadam se da će sudije, koje prvi put vrše pravo izbora članova Sa<org>veta, </org>izabrati najbolje kandidate.


On je rekao da se pripreme za konstituisanje Saveta očekuju sredinom decembra.

On je rekao da se pripreme za konstituisanje <org>Saveta</org> očekuju sredinom decembra.


"Sudije izabrane u Pravosudni savet imaju veliku odgovornost, zato što su članovi tela koje treba da obezbedi i garantuje nezavisnost i suverenost pravosudnog sistema, izjavila je Rahilka Stojkovska, predsednica komisije zadužene za izbor.

"Sudije izabrane u P<org>ravosudni savet </org>imaju veliku odgovornost, zato što su članovi tela koje treba da obezbedi i garantuje nezavisnost i suverenost pravosudnog sistema, izjavila je Rah<per>ilka Stojkovska, p</per>redsednica komisije zadužene za izbor.


Ona je potvrdila da se glasanje za članove Saveta odigralo bez incidenata ili nepravilnosti.

Ona je potvrdila da se glasanje za članove <org>Saveta</org> odigralo bez incidenata ili nepravilnosti.


Troje dodatnih članova Saveta biće izabrano u parlamentu posle otvorenog konkursa, a dvoje članova koje predloži predsednik izabraće poslanici.

Troje dodatnih članova <org>Saveta</org> biće izabrano u parlamentu posle otvorenog konkursa, a dvoje članova koje predloži predsednik izabraće poslanici.


Ministar pravde i predsednik Vrhovnog suda takođe su članovi Saveta, tako da je njihov ukupan broj petnaest.

Ministar pravde i predsednik <org>Vrhovnog suda</org> takođe su članovi <org>Saveta</org>, tako da je njihov ukupan broj petnaest.


Takav izborni sistem predstavlja drastičnu promenu u odnosu na dosadašnju praksu.


Članove Pravosudnog saveta do sada je birao parlament, pa su mnogi tvrdili da su taj proces politizovale političke stranke.

Članove <org>Pravosudnog saveta</org> do sada je birao parlament, pa su mnogi tvrdili da su taj proces politizovale političke stranke.


Voz Priština - Skoplje simbol promene

Voz <loc>Priština</loc> - <loc>Skoplje</loc> simbol promene


Putnički železnički saobraćaj između Prištine i Skoplja ponovo je uspostavljen posle šestogodišnjeg prekida uzrokovanog krizom u regionu.

Putnički železnički saobraćaj između <loc>Prištine</loc> i <loc>Skoplja</loc> ponovo je uspostavljen posle šestogodišnjeg prekida uzrokovanog krizom u regionu.


Mnogi su ponovno uspostavljanje železničke linije pozdravili kao simbol obnovljenih odnosa posle višegodišnje krize u ovom delu jugoistočne Evrope.

Mnogi su ponovno uspostavljanje železničke linije pozdravili kao simbol obnovljenih odnosa posle višegodišnje krize u ovom delu jugoistočne <loc>Evrope</loc>.


Železnički saobraćaj između Prištine i Skoplja obnovljen je 27. februara posle šestogodišnjeg prekida.

Železnički saobraćaj između <loc>Prištine</loc> i <loc>Skoplja</loc> obnovljen je 27. februara posle šestogodišnjeg prekida.


Mnogi su ponovno uspostavljanje železničke linije pozdravili kao simbol obnovljenih odnosa nakon višegodišnje krize u ovom delu jugoistočne Evrope.

Mnogi su ponovno uspostavljanje železničke linije pozdravili kao simbol obnovljenih odnosa nakon višegodišnje krize u ovom delu jugoistočne <loc>Evrope</loc>.


Za sada postoji samo putnički saobraćaj.


Međutim, članovi poslovne zajednice takođe žele da vide obnovu teretnog saobraćaja.


"Bolji transport znači bolje poslovanje", kaže Besim Idrizi, koji je povezan sa Kosovom preko svoje kompanije za građevinski materijal, kao i kroz porodične i društvene veze.

"Bolji transport znači bolje poslovanje", kaže Bes<per>im Idrizi, k</per>oji je povezan sa Koso<loc>vom pre</loc>ko svoje kompanije za građevinski materijal, kao i kroz porodične i društvene veze.


"Trenutno se teretni transport odvija isključivo velikim kamionima.


Bolje je prekinuti sukobe i razvijati poslovanje."


Proširenje usluga i na transport robe verovatno će zavisiti od transformacije Makedonske železnice, čiji se početak očekuje uskoro.

Proširenje usluga i na transport robe verovatno će zavisiti od transformacije <org>Makedonske železnice</org>, čiji se početak očekuje uskoro.


Železnička kompanija saopštila je da će doneti odluku na osnovu nivoa interesovanja.


Trenutno putnički vozovi saobraćaju dva puta dnevno.


Na osnovu sporazuma sa civilnim vlastima na Kosovu, carinska i policijska provera vrši se na graničnom prelazu Blace.

Na osnovu sporazuma sa civilnim vlastima na <loc>Kosovu</loc>, carinska i policijska provera vrši se na graničnom prelazu B<loc>lace.</loc>


Voz polazi iz Skoplja u 9.40 pre podne i 4.10 popodne.

Voz polazi iz <loc>Skoplja</loc> u 9.40 pre podne i 4.10 popodne.


Zaustavlja se u stanicama Skoplje Sever, Gorce Petrov, Volkovo, Jankovik, Uroševac i Kosovo Polje, završavajući svoj put u Prištini.

Zaustavlja se u stanicama <loc>Skoplje Sever</loc>, G<loc>orce Petrov,</loc> Vo<loc>lkovo, </loc>Jan<loc>kovik, U</loc>roš<loc>evac i K</loc>oso<loc>vo Polje, za</loc>vršavajući svoj put u Prišt<loc>ini.</loc>


Svečano ponovno uspostavljanje linije Skoplje - Priština održano je u decembru prošle godine, kada je grupa ministara makedonske vlade otputovala vozom.

Svečano ponovno uspostavljanje linije <loc>Skoplje</loc> - <loc>Priština</loc> održano je u decembru prošle godine, kada je grupa ministara makedonske vlade otputovala vozom.


Međutim, ispostavilo se da su malo poranili, s obzirom da nije bila uspostavljena procedura kontrole putnika i robe, a nedostajali su i neki objekti.


Zbog toga je došlo do odlaganja početka redovnog saobraćaja.


Međutim, objekti su izgrađeni za samo dva meseca i vozovi sada saobraćaju.


Ako počne i teretni saobraćaj, carinska i fitosanitarna inspekcija poljoprivrednih proizvoda biće obavljana u Volkovu, oko 10 kilometara od granice.

Ako počne i teretni saobraćaj, carinska i fitosanitarna inspekcija poljoprivrednih proizvoda biće obavljana u V<loc>olkovu,</loc> oko 10 kilometara od granice.


Balkanske manjine rade na funkcionalnom multikulturalizmu


Manjine širom Balkana se povezuju i izrađuju dokumente ustavnog tipa usmerene na zaštitu i zadovoljavanje svojih prava.

Manjine širom <loc>Balkana</loc> se povezuju i izrađuju dokumente ustavnog tipa usmerene na zaštitu i zadovoljavanje svojih prava.


Cilj koncepta "ustav u ustavu" pre svega je da se pomogne ogromnoj romskoj zajednici u regionu.


Romska zajednica čini najveću manjinu na Balkanu i -- prema nedavnoj analizi Centra za međunarodni krizni menadžment i rešavanje konflikta -- njena situacija "u regionu ostaje posebno problematična i čini se da države nemaju neke namere ili podsticaje da to promene".

Romska zajednica čini najveću manjinu na <loc>Balkanu</loc> i -- prema nedavnoj analizi <org>Centra za međunarodni krizni menadžment i rešavanje konflikta</org> -- njena situacija "u regionu ostaje posebno problematična i čini se da države nemaju neke namere ili podsticaje da to promene".


Skender Veliju, koji je na čelu romske unije Amaro-Drom u Albaniji, rekao je da su tamošnje manjine osnovale grupu koja predstavlja Grke, Makedonce, Srbe, Crnogorce i Bosance i razmatra njihove specifične probleme.

<per>Skender Veliju</per>, koji je na čelu romske unije A<org>maro-Drom </org>u A<loc>lbaniji,</loc> rekao je da su tamošnje manjine osnovale grupu koja predstavlja Gr<per>ke, </per>Makedonce, Srbe, Crnogorce i Bosance i razmatra njihove specifične probleme.


"Razmatrali smo situaciju i postupanje prema manjinama u Albaniji i napravljen je 'ustavni' dokument u okviru ustava, sa pravima manjina u Albaniji, u poređenju sa ostalim zemljama regiona", rekao je Veliju za SETimes.

"Razmatrali smo situaciju i postupanje prema manjinama u A<loc>lbaniji </loc>i napravljen je 'ustavni' dokument u okviru ustava, sa pravima manjina u Alba<loc>niji, u </loc>poređenju sa ostalim zemljama regiona", rekao je Veliju <per>za SET</per>imes<org>.</org>


On je objasnio da se glavni zahtevi odnose na jezik, identitet i kulturu.


Grupu koja je radila na tom dokumentu vodio je univerzitetski profesor Kimet Fetahu, član makedonske manjine u Albaniji, koji je takođe organizovao okrugle stolove sa predstavnicima raznih manjina.

Grupu koja je radila na tom dokumentu vodio je univerzitetski profesor <per>Kimet Fetahu</per>, član makedonske manjine u A<loc>lbaniji,</loc> koji je takođe organizovao okrugle stolove sa predstavnicima raznih manjina.


Dokument je upućen institucijama zemlje i međunarodnim telima.


"Digli smo svoj glas tražeći poboljšanje socijalne i ekonomske situacije romskog naroda, njihovog obrazovanja, zdravstva, infrastrukture, smeštaja, zapošljavanja, što je postalo deo nacionalne strategije za poboljšanje uslova života Roma", rekao je Veliju.<per></per>


Milan Antonijević, direktor beogradske NVO JUKOM, kaže da Romi čine najveću etničku manjinu u Srbiji, a slede Albanci, Bosanci, Mađari i drugi.

<per>Milan Antonijević</per>, direktor beogradske NVO J<org>UKOM,</org> kaže da Romi čine najveću etničku manjinu u Sr<loc>biji, </loc>a slede Albanci, Bosanci, Mađari i drugi.


Država "ne zna kako da napravi atmosferu u kojoj bi bilo normalno izaći i [reći] svoju nacionalnost, jer se pokazalo da je državni aparat sile i represije i dalje vrlo jak, pa se ljudi ne izjašnjavaju onako kako bi to učinili u drugačijim okolnostima", rekao je on za SETimes.

Država "ne zna kako da napravi atmosferu u kojoj bi bilo normalno izaći i [reći] svoju nacionalnost, jer se pokazalo da je državni aparat sile i represije i dalje vrlo jak, pa se ljudi ne izjašnjavaju onako kako bi to učinili u drugačijim okolnostima", rekao je on za SETimes<org>.</org>


Alma Mašić, direktorka Omladinske inicijative za ljudska prava u Sarajevu, istakla je da "samo 3 odsto Roma u Bosni i Hercegovini ima stalan posao.

<per>Alma Mašić</per>, direktorka O<org>mladinske inicijative za ljudska prava </org>u S<loc>arajevu,</loc> istakla je da "samo 3 odsto Roma u Bos<loc>ni i Hercegovini im</loc>a stalan posao.


Najveći izvor prihoda ove etničke manjine je samozaposlenost u sektoru prikupljanja materijala za reciklažu i recikliranje otpada", rekla je ona za SETimes.

Najveći izvor prihoda ove etničke manjine je samozaposlenost u sektoru prikupljanja materijala za reciklažu i recikliranje otpada", rekla je ona za SE<org>Times.</org>


Situacija je drugačija na Kosovu, gde je srpska zajednica postala manjina posle 1999. godine.

Situacija je drugačija na <loc>Kosovu</loc>, gde je srpska zajednica postala manjina posle 1999. godine.


"Moj život nije kao što je bio pre.


Mi, Srbi, nervozno čekamo da vidimo kakav će biti status Kosova.

Mi, Srbi, nervozno čekamo da vidimo kakav će biti status Ko<loc>sova.</loc>


Ne volim da me nazivaju manjinom i ne želim da to prihvatim", rekla je kosovska Srpkinja Milica Marković za SETimes.

Ne volim da me nazivaju manjinom i ne želim da to prihvatim", rekla je kosovska Srpkinja Mi<per>lica Marković z</per>a SE<org>Times.</org>


Bekim Blakaj, direktor kosovske kancelarije Centra za humanitarno pravo, okrivljuje paralelne srpske institucije.

<per>Bekim Blakaj</per>, direktor kosovske kancelarije C<org>entra za humanitarno pravo,</org> okrivljuje paralelne srpske institucije.


"Ostale manjine su u znatnoj meri integrisane u kosovsko društvo, [pa su opet] na neki način više diskriminisane nego srpska manjina.


Srpski jezik je zvanični jezik na celokupnoj teritoriji Kosova, ali to nije slučaj sa romskim, turskim ili bosanskim jezikom", rekao je on za SETimes.

Srpski jezik je zvanični jezik na celokupnoj teritoriji <loc>Kosova</loc>, ali to nije slučaj sa romskim, turskim ili bosanskim jezikom", rekao je on za SETi<org>mes.</org>


U Preševskoj dolini u Srbiji Albanci su manjina.

U <loc>Preševskoj dolini</loc> u <loc>Srbiji</loc> Albanci su manjina.


"Ako želite da dobijete nešto [kao manjina] morate to da tražite.


Niko vam ništa neće dati ako ne tražite", rekao je ekonomista Abdula Ahmedi.

Niko vam ništa neće dati ako ne tražite", rekao je ekonomista Ab<per>dula Ahmedi.</per>


On je izjavio za SETimes da su najurgentniji problemi nepriznavanje diploma Univerziteta Kosova, problemi sa priznavanjem diploma iz Albanije i Makedonije, kao i visoke stope nezaposlenosti mladih i njihova migracija u Aziju.

On je izjavio za <org>SETimes</org> da su najurgentniji problemi nepriznavanje diploma <org>Univerziteta Kosova</org>, problemi sa priznavanjem diploma iz A<loc>lbanije </loc>i M<loc>akedonije,</loc> kao i visoke stope nezaposlenosti mladih i njihova migracija u Az<loc>iju.</loc>


Antonijević iz JUKOM-a potvrđuje da Srbija tek treba da pronađe mehanizam za priznavanje univerzitetskih diploma sa Kosova.

<per>Antonijević</per> iz <org>JUKOM-a</org> potvrđuje da <loc>Srbija</loc> tek treba da pronađe mehanizam za priznavanje univerzitetskih diploma sa <loc>Kosova</loc>.


"Albanci moraju da imaju neka prava, jer su diplomirali na Univerzitetu Kosova i žele da rade u Srbiji i to bi trebalo da se ohrabruje", rekao je on.

"Albanci moraju da imaju neka prava, jer su diplomirali na Un<org>iverzitetu Kosova i</org> žele da rade u Sr<loc>biji i</loc> to bi trebalo da se ohrabruje", rekao je on.


Ferenc Tot je član mađarske manjine u Vojvodini.

<per>Ferenc Tot</per> je član mađarske manjine u <loc>Vojvodini</loc>.


"Ne osećam se kao građanin drugog reda, mada je puno onih koji svakodnevno pokušavaju da me uvere da jesam", rekao je on za SETimes.

"Ne osećam se kao građanin drugog reda, mada je puno onih koji svakodnevno pokušavaju da me uvere da jesam", rekao je on za SETi<org>mes.</org>


Marija Šoentaler iz nemačke zajednice u Vojvodini rekla je za SETimes da rešenje leži u članstvu u EU, jer će odgovor na to "ko je ko i šta je ko… u nekom trenutku biti Evropljanin".

<per>Marija Šoentaler</per> iz nemačke zajednice u <loc>Vojvodini</loc> rekla je za <org>SETimes</org> da rešenje leži u članstvu u <org>EU</org>, jer će odgovor na to "ko je ko i šta je ko… u nekom trenutku biti Evr<per>opljanin".</per>


Srpska država i građani suočeni sa dugovima


Država i njeni građani suočavaju se sa ogromnim dugovima, a kraj tome se baš i ne vidi.


Mnogi Srbi se oslanjaju na kredite za plaćanje dnevnih potrepština.


Porodica Mrdak živi u stanu u Beogradu u kojem je većina stvari kupljena zahvaljujući bankovnim kreditima i zajmovima.

Porodica <per>Mrdak</per> živi u stanu u <loc>Beogradu</loc> u kojem je većina stvari kupljena zahvaljujući bankovnim kreditima i zajmovima.


"Prvo smo uzeli kredit da odemo na medeni mesec pre dve godine, a onda sam nasledio ovaj stan i uselili smo se.


Okrečili smo ga, kupili nov nameštaj, nov frižider, popravljali.


Nedavno smo morali da kupimo kola zbog bebe, pa smo uzeli još jedan kredit", rekao je Vladimir Mrdak za SETimes.

Nedavno smo morali da kupimo kola zbog bebe, pa smo uzeli još jedan kredit", rekao je Vla<per>dimir Mrdak za</per> SET<org>imes.</org>


Porodici će biti potrebno najmanje pet godina da plati svoje trenutne dugove.


U međuvremenu, verovatno će uzeti još koji kredit od banke za nešto drugo.


Ovo je uobičajena priča za mnoge Srbe.


Kada ih pitaju, porodice obično kažu da su opstale samo zahvaljujući kreditima i pozajmicama.


Ali, to ne važi samo za porodice.


Vlada je uzimala kredite od MMF i EU.

Vlada je uzimala kredite od <org>MMF</org> i <org>EU</org>.


U nedavnom izveštaju Fiskalnog saveta Srbije procenjuje se da vlada duguje više od 14,4 milijarde evra međunarodnim kreditorima; privreda je u dugu od 19,3 milijarde evra, a građani duguju 5,7 milijardi u kreditima.

U nedavnom izveštaju <org>Fiskalnog saveta Srbije</org> procenjuje se da vlada duguje više od 14,4 milijarde evra međunarodnim kreditorima; privreda je u dugu od 19,3 milijarde evra, a građani duguju 5,7 milijardi u kreditima.


"Svi zaposleni u Srbiji morali bi da rade besplatno skoro pet godina da otplate te dugove", kaže ekonomista Milan Ćulibrk za SETimes.

"Svi zaposleni u S<loc>rbiji </loc>morali bi da rade besplatno skoro pet godina da otplate te dugove", kaže ekonomista Mil<per>an Ćulibrk za</per> SET<org>imes.</org>


Savet, koji je zadužen za fiskalnu politiku države, obelodanio je da će za otplatu dugova Srbija morati da izdvoji 5,1 milijaredu evra iz državnog budžeta -- skoro 14 odsto svog BDP-a

<org>Savet</org>, koji je zadužen za fiskalnu politiku države, obelodanio je da će za otplatu dugova Sr<loc>bija m</loc>orati da izdvoji 5,1 milijaredu evra iz državnog budžeta -- skoro 14 odsto svog BDP-a


"Procenili smo da će državni dug do kraja ove godine dostići 50 odsto BDP -- što je više nego što zakon dozvoljava", rekao je član Fiskalnog saveta Vladimir Vučković za SETimes.

"Procenili smo da će državni dug do kraja ove godine dostići 50 odsto BDP -- što je više nego što zakon dozvoljava", rekao je član Fis<org>kalnog saveta Vl</org>a<per>dimir Vučković za</per> SET<org>imes.</org>


Prema Vučkovićevim rečima, vlada je već prekršila dva zakona -- zakon o državnom budžetu i zakon o budžetskom sistemu -- prema kojima javni dugovi ne bi trebalo da premašuju 45 odsto BDP-a.

Prema <per>Vučkovićevim</per> rečima, vlada je već prekršila dva zakona -- zakon o državnom budžetu i zakon o budžetskom sistemu -- prema kojima javni dugovi ne bi trebalo da premašuju 45 odsto BDP-a.


Međutim, niti postoje mere i ograničenja kojima vlada može da se primora da se pridržava zakona, niti prekršioci mogu da se smatraju odgovornim.


"Vlada treba da usvoji jasan plan sa pouzdanim merama kako bi platila dugove u zakonom predviđenom vremenu", kaže Vučković.

"Vlada treba da usvoji jasan plan sa pouzdanim merama kako bi platila dugove u zakonom predviđenom vremenu", kaže Vuč<per>ković.</per>


Državni sekretar Ministarstva finansija Dušan Nikezić izjavio je za SETimes da je, mada država jeste zadužena, taj dug u normalnim granicama.

Državni sekretar <org>Ministarstva finansija</org> <per>Dušan Nikezić</per> izjavio je za <org>SETimes</org> da je, mada država jeste zadužena, taj dug u normalnim granicama.


"Finansijska kriza je usporila proces otplate duga, ali mi ga otplaćujemo i sledimo preporuke MMF o štednji.

"Finansijska kriza je usporila proces otplate duga, ali mi ga otplaćujemo i sledimo preporuke MM<org>F o</org> štednji.


Planiramo da uštedimo do 300 miliona evra do kraja ove godine", rekao je Nikezić.

Planiramo da uštedimo do 300 miliona evra do kraja ove godine", rekao je Ni<per>kezić.</per>


Prema ministarstvu finansija, od svih zemalja jugoistočne Evrope samo su Makedonija i Bosna i Hercegovina manje zadužene od Srbije.

Prema <org>ministarstvu finansija</org>, od svih zemalja jugoistočne E<loc>vrope </loc>samo su M<loc>akedonija </loc>i B<loc>osna i Hercegovina </loc>manje zadužene od S<loc>rbije.</loc>


"Srbija treba da koristi nove kredite EU i MMF-a za investiranje u kompanije koje će se fokusirati na izvoz ili bar nadoknaditi uvoz i zadržati novac u zemlji", rekao je Ćulibrk.

"S<loc>rbija </loc>treba da koristi nove kredite E<org>U </org>i M<org>MF-a </org>za investiranje u kompanije koje će se fokusirati na izvoz ili bar nadoknaditi uvoz i zadržati novac u zemlji", rekao je Ćul<per>ibrk.</per>


Dok država može da koristi nove kredite za ulaganje novca i ostvarivanje profita od toga, obični građani nemaju tu opciju.


Njihov novac je unapred potrošen na troškove života i osnovne potrebe.


A, čak će i te dugove biti teško otplatiti.


Zbog slabljenja srpskog dinara, korisnici kredita danas duguju 80 milijardi dinara više nego početkom godine.


Kultura i sport: Ivica Kostelić osvojio zlato u trci za Svetski kup

Kultura i sport: I<per>vica Kostelić </per>osvojio zlato u trci za Svetski kup


Hrvat Ivica Kostelić osvojio je svoje prvo zlato u Svetskom kupu od 2003. godine.

Hrvat <per>Ivica Kostelić</per> osvojio je svoje prvo zlato u Svetskom kupu od 2003. godine.


Takođe u pregledu vesti iz kulture i sporta za ovu nedelju: turski pisac Orhan Pamuk primio Nobelovu nagradu za književnost, a tri filma iz jugoistočne Evrope dobiće sredstva SE.

Takođe u pregledu vesti iz kulture i sporta za ovu nedelju: turski pisac O<per>rhan Pamuk </per>primio Nobelovu nagradu za književnost, a tri filma iz jugoistočne Ev<loc>rope d</loc>obiće sredstva SE<org>.</org>


(Sleva) Pjerik Burže iz Francuske (treće mesto), Ivica Kostelić iz Hrvatske (prvo mesto) i Romed Bauman iz Austrije (drugo mesto) dobijaju medalje posle trke u super kombinaciji FIS Svetskog skijaškog kupa, koja je vožena u nedelju u Rajteralmu, u Austriji.

(Sleva) Pj<per>erik Burže i</per>z Fr<loc>ancuske (</loc>treće mesto), Ivica<per> Kostelić iz H</per>rvat<loc>ske (prv</loc>o mesto) i Romed B<per>auman iz Aus</per>trij<loc>e (drugo</loc> mesto) dobijaju medalje posle trke u super kombinaciji FIS Svetskog skijaškog kupa, koja je vožena u nedelju u Rajteralmu<loc>, u Austri</loc>ji.<loc></loc>


Hrvatski olimpijski skijaš Ivica Kostelić zauzeo je prvo mestu u trci u super kombinaciji FIS Svetskog skijaškog kupa, koja je vožena 10. decembra u Rajteralmu, u Austriji.

Hrvatski olimpijski skijaš <per>Ivica Kostelić</per> zauzeo je prvo mestu u trci u super kombinaciji FIS Svetskog skijaškog kupa, koja je vožena 10. decembra u R<loc>ajteralmu,</loc> u Au<loc>striji.</loc>


On je završio sa vremenom 2:08.90, ispred Austrijanca Romeda Baumana sa 2:09.98 i Francuza Pjerika Buržea sa 2:10.41.

On je završio sa vremenom 2:08.90, ispred Austrijanca R<per>omeda Baumana </per>sa 2:09.98 i Francuza P<per>jerika Buržea </per>sa 2:10.41.


To je prva Kostelićeva pobeda u Svetskom kupu od 2003. godine.

To je prva <per>Kostelićeva</per> pobeda u Svetskom kupu od 2003. godine.


Tri filma iz jugoistočne Evrope uvrštena su na listu 12 filmova koji će dobiti finansijsku podršku iz fonda za kinematografiju Saveta Evrope (SE) Eurimidžis.

Tri filma iz jugoistočne <loc>Evrope</loc> uvrštena su na listu 12 filmova koji će dobiti finansijsku podršku iz fonda za kinematografiju <org>Saveta Evrope</org> (S<org>E)</org> Eurimidžis.


Sredstva SE dobiće film srpskog režisera Stefana Arsenijevića "Ljubav i drugi zločini", film "Svet je veliki i spas vreba iza ugla", bugarskog režisera Stefana Komandareva i film holandske režiserke Marlen Goris "U vihoru" (koprodukcija Belgije, Bugarske, Nemačke i Francuske).

Sredstva <org>SE</org> dobiće film srpskog režisera <per>Stefana Arsenijevića</per> "Ljubav i drugi zločini", film "Svet je veliki i spas vreba iza ugla", bugarskog režisera Stefan<per>a Komandareva i fil</per>m holandske režiserke Marlen<per> Goris "U vi</per>horu" (koprodukcija Belgije, <loc>Bugarsk</loc>e, <loc>Nemačke </loc>i F<loc>rancusk</loc>e).<loc></loc>


Hrvatski plivač Aleksej Puninski osvojio je 10. decembra zlatnu medalju u trci na 50 metara leptir stilom na Evropskom plivačkom prvenstvu u 25-metarskim bazenima u Hesinkiju.

Hrvatski plivač <per>Aleksej Puninski</per> osvojio je 10. decembra zlatnu medalju u trci na 50 metara leptir stilom na Evropskom plivačkom prvenstvu u 25-metarskim bazenima u <loc>Hesinkiju</loc>.


Puninski je završio na šestom mestu u trci na 100 metara slobodnim stilom.

<per>Puninski</per> je završio na šestom mestu u trci na 100 metara slobodnim stilom.


Ovo je šesta zlatna i ukupno 19. medalja koju je Hrvatska osvojila na evropskim plivačkim prvenstvima u 25-metarskim bazenima.

Ovo je šesta zlatna i ukupno 19. medalja koju je <loc>Hrvatska</loc> osvojila na evropskim plivačkim prvenstvima u 25-metarskim bazenima.


Izložba radova bugarskog slikara Svetlina Ruseva otovrena je u sredu (13. decembar) u Beču.

Izložba radova bugarskog slikara <per>Svetlina Ruseva</per> otovrena je u sredu (13. decembar) u Be<loc>ču.</loc>


Izložba, koju je organizvala bugarska ambasada, trajaće do 27. decembra.


Turski pisac Orhan Pamuk primio je Nobelovu nagradu za književnost na ceremoniji koja je održana u ponedeljak (11. decembar) u Stokholmu.

Turski pisac <per>Orhan Pamuk</per> primio je Nobelovu nagradu za književnost na ceremoniji koja je održana u ponedeljak (11. decembar) u St<loc>okholmu.</loc>


Svečanosti je prisustvovalo 1.600 gostiju, kao i švedska kraljevska porodica.


Pamuk je svoj rodni grad Istanbul učinio "nezamenljivom književnom teritorijom, isto kao što je Dostojevski uradio sa Sankt Peterburgom, Džojs sa Dablinom ili Prust sa Parizom", rekao je na ceremoniji profesor Horas Engdal iz Odbora za dodelu Nobelove nagrade.

<per>Pamuk</per> je svoj rodni grad <loc>Istanbul</loc> učinio "nezamenljivom književnom teritorijom, isto kao što je Do<per>stojevski u</per>radio sa Sa<loc>nkt Peterburgom, </loc>Džo<per>js sa</per> Dab<loc>linom il</loc>i Pru<per>st sa</per> Par<loc>izom", </loc>rekao je na ceremoniji profesor Horas<per> Engdal iz O</per>dbor<org>a za dodelu Nobelove nagrade.</org>


U Skoplju je u utorak (12. decembar) otvoren 4. Romski amaterski pozorišni festival.

U <loc>Skoplju</loc> je u utorak (12. decembar) otvoren 4. Romski amaterski pozorišni festival.


Dvodnevnu manifestaciju zajedno su organizovali Asocijacija romske folklorne umetnosti i Ministarstvo kulture Makedonije.

Dvodnevnu manifestaciju zajedno su organizovali <org>Asocijacija romske folklorne umetnosti</org> i <org>Ministarstvo kulture Makedonije</org>.


Ove godine na festivalu učestvuju četiri lokalne amaterske trupe -- Romani bah iz Velesa, Romano thagar iz Delčeva, Bela Kula iz Kičeva i Romano ilo iz Skoplja.

Ove godine na festivalu učestvuju četiri lokalne amaterske trupe -- <org>Romani bah</org> iz <loc>Velesa</loc>, R<per>omano thagar </per>iz D<loc>elčeva,</loc> Be<org>la Kula i</org>z Ki<loc>čeva i</loc> Ro<per>mano ilo i</per>z Sk<loc>oplja.</loc>


Rumunski grad Sibiu biće, zajedno sa Luksemburgom, Evropska prestonica kulture u 2007. godini, u skladu sa odlukom koju je Savet EU doneo ranije ove godine.

Rumunski grad <loc>Sibiu</loc> biće, zajedno sa L<loc>uksemburgom,</loc> Evropska prestonica kulture u 2007. godini, u skladu sa odlukom koju je Sav<org>et EU do</org>neo ranije ove godine.


U sklopu programa rumuskih vlasti "Sibiu 2007", centralna banka Rumunije pustila je u opticaj srebrni novčić u vrednosti 5 rumunskih leja -- ili oko 1,46 evra -- posvećen toj prilici.

U sklopu programa rumuskih vlasti "Sibiu 2007", cen<org>tralna banka Rumunije pu</org>stila je u opticaj srebrni novčić u vrednosti 5 rumunskih leja -- ili oko 1,46 evra -- posvećen toj prilici.


Albaniju zahvata izborna groznica

<loc>Albaniju</loc> zahvata izborna groznica


S obzirom da je dugotrajni zastoj oko lokalnih izbora konačno razrešen, albanske političke stranke pokrenule su svoje kampanje.


Gradonačelnik Tirane Edi Rama govori na skupu održanom tokom vikenda.

Gradonačelnik <loc>Tirane</loc> <per>Edi Rama</per> govori na skupu održanom tokom vikenda.


Tokom vikenda, dve glavne političke stranke u Albaniji zvanično su pokrenule svoje kampanje za lokalne izbore 18. februara.

Tokom vikenda, dve glavne političke stranke u A<loc>lbaniji </loc>zvanično su pokrenule svoje kampanje za lokalne izbore 18. februara.


Tokom skupa održanog u subotu (20. januara) u Palati kongresa, levičarska koalicija Zajedno za budućnost, koju predvodi gradonačelnik Tirane Edi Rama, puštala je pesmu grupe Kvin "We will rock you" -- kao odgovor na glavnu muzičku temu desničarske Velike koalicije -- "The final countdown".

Tokom skupa održanog u subotu (20. januara) u Pa<loc>lati kongresa, </loc>levičarska koalicija Zaj<org>edno za budućnost, k</org>oju predvodi gradonačelnik Tira<loc>ne Edi</loc> <per>Rama, pu</per>štala je pesmu grupe Kvin <org>"We </org>will rock you" -- kao odgovor na glavnu muzičku temu desničarske Velike <org>koalicije -- "Th</org>e final countdown".


Oko 3.000 članova i pristalica prisustvovalo je skupu Velike koalicije.

Oko 3.000 članova i pristalica prisustvovalo je skupu <org>Velike koalicije</org>.


Obraćajući se okupljenima, premijer Sali Beriša je rekao kandidatima da će, onda kada budu izabrani, dobiti snažnu podršku vlade za svoje projekte.

Obraćajući se okupljenima, premijer S<per>ali Beriša </per>je rekao kandidatima da će, onda kada budu izabrani, dobiti snažnu podršku vlade za svoje projekte.


Decentralizacija lokalne vlade ostaje glavni prioritet, rekao je Beriša.

Decentralizacija lokalne vlade ostaje glavni prioritet, rekao je B<per>eriša.</per>


On je takođe obećao rešenje pitanja legalizacije i imovine.


Beriša je formalno prihvatio ostavku ministra unutrašnjih poslova Sokola Oljdašija, koji će biti protivkandidat Rami u izbornoj trci za gradonačelnika Tirane.

<per>Beriša</per> je formalno prihvatio ostavku ministra unutrašnjih poslova <per>Sokola Oljdašija</per>, koji će biti protivkandidat R<per>ami </per>u izbornoj trci za gradonačelnika T<loc>irane.</loc>


U međuvremenu, govoreći na skupu Zajedno za budućnost, Rama je istakao da je konačno napravljen levičarski savez -- sa SP i Socijaldemokratskom partijom u njegovom jezgru.

U međuvremenu, govoreći na skupu Z<org>ajedno za budućnost,</org> Ra<per>ma j</per>e istakao da je konačno napravljen levičarski savez -- sa SP<org> i</org> So<org>cijaldemokratskom partijom u</org> njegovom jezgru.


Nije bilo lako stvoriti takvu koaliciju, rekao je Rama, koji se kandidovao za treći mandat na mestu gradonačelnika.

Nije bilo lako stvoriti takvu koaliciju, rekao je R<per>ama,</per> koji se kandidovao za treći mandat na mestu gradonačelnika.


Međutim, posle mnogih prepreka, sada postoji pravi savez, rekao je on.


Početak kampanje bio je poremećen incidentom koji se dogodio u nedelju u gradu Himari gde većinom žive Grci.

Početak kampanje bio je poremećen incidentom koji se dogodio u nedelju u gradu <loc>Himari</loc> gde većinom žive <per>Grci</per>.


Prema pisanju lokalnih medija, policija je uhapsila troje ljudi zbog pokušaja opstrukcije govora sadašnjeg gradonačelnika Vasila Bolana iz manjinske grčke stranke Unija za ljudska prava.

Prema pisanju lokalnih medija, policija je uhapsila troje ljudi zbog pokušaja opstrukcije govora sadašnjeg gradonačelnika V<per>asila Bolana </per>iz manjinske grčke stranke U<org>nija za ljudska prava.</org>


Bolano se kandidovao se drugi mandat.

<per>Bolano</per> se kandidovao se drugi mandat.


Albanski predsednik Alfred Mojsiju uputio je političkim strankama nacrt Kodeksa ponašanja vezan za kampanju.

Albanski predsednik <per>Alfred Mojsiju</per> uputio je političkim strankama nacrt Kodeksa ponašanja vezan za kampanju.


On je pozvao političare da urade svoj deo da osiguraju civilizovanu kampanju i slobodne i poštene izbore.


U međuvremenu, Posmatračka izborna misija OEBS / ODIHR objavila je svoj drugi privremeni izveštaj, kojim je obuhvaćen period od 1. do 14. januara.

U međuvremenu, P<org>osmatračka izborna misija OEBS / ODIHR </org>objavila je svoj drugi privremeni izveštaj, kojim je obuhvaćen period od 1. do 14. januara.


U izveštaju se navodi da se jednim od amandmana na Izborni zakon "… otvara mogućnost promene redosleda kandidata na listama kandidata nakon što liste registruju relevantne izborne komisije, kao i posle glasanja".


"Iako pravila takvog preraspoređivanja mogu javno da se iznesu u vreme registracije, to povećava zabrinutost u pogledu kompatibilnosti takvih zakonskih mera sa demokratskim principima, s obzirom da se smanjuje transparentnost za birače", navodi OEBS / ODIHR.

"Iako pravila takvog preraspoređivanja mogu javno da se iznesu u vreme registracije, to povećava zabrinutost u pogledu kompatibilnosti takvih zakonskih mera sa demokratskim principima, s obzirom da se smanjuje transparentnost za birače", navodi OEBS <org>/ OD</org>IHR<org>.</org>


MKSJ osudio bivšeg ministra u vladi Kosova za pokušaj zastrašivanja svedoka

<org>MKSJ</org> osudio bivšeg ministra u vladi <loc>Kosova</loc> za pokušaj zastrašivanja svedoka


Haški tribunal za ratne zločine u sredu je proglasio krivim bivšeg kosovskog ministra kulture i njegovog pomoćnika za nepoštovanje suda, zato što su pokušali da zaplaše zaštićenog svedoka na suđenju bivšem kosovskom premijeru Ramušu Haradinaju.

<org>Haški tribunal za ratne zločine</org> u sredu je proglasio krivim bivšeg kosovskog ministra kulture i njegovog pomoćnika za nepoštovanje suda, zato što su pokušali da zaplaše zaštićenog svedoka na suđenju bivšem kosovskom premijeru R<per>amušu Haradinaju.</per>


MKSJ je osudio bivšeg kosovskog ministra kulture Astrita Haraćiju (levo) i njegovog savetnika Bajruša Morinu za pokušaj zastrašivanja svedoka.

<org>MKSJ</org> je osudio bivšeg kosovskog ministra kulture <per>Astrita Haraćiju</per> (levo) i njegovog savetnika Ba<per>jruša Morinu z</per>a pokušaj zastrašivanja svedoka.


Bivši kosovski ministar kulture Astrit Haraćija i njegov pomoćnik Bajruš Morina proglašeni su krivim za nepoštovanje suda i izrečene su im zatvorske kazne u trajanju pet i tri meseca, saopštio je u sredu (17. decembar) Međunarodni krivični tribunal za bivšu Jugoslaviju (MKSJ).

Bivši kosovski ministar kulture <per>Astrit Haraćija</per> i njegov pomoćnik <per>Bajruš Morina</per> proglašeni su krivim za nepoštovanje suda i izrečene su im zatvorske kazne u trajanju pet i tri meseca, saopštio je u sredu (17. decembar) Međ<org>unarodni krivični tribunal za bivšu Jugoslaviju (M</org>KSJ<org>).</org>


Obojica su "proglašeni krivim zato što su se svesno i svojevoljno mešali u sprovođenje pravde intervenišući kod svedoka čiji je identitet bio zaštićen", a koji je svedočio na suđenju bivšem kosovskom premijeru Ramušu Haradinaju, navodi se u saopštenju tribunala.

Obojica su "proglašeni krivim zato što su se svesno i svojevoljno mešali u sprovođenje pravde intervenišući kod svedoka čiji je identitet bio zaštićen", a koji je svedočio na suđenju bivšem kosovskom premijeru Ram<per>ušu Haradinaju, n</per>avodi se u saopštenju tribunala.


U optužnici koju je u januaru podigao glavni tužilac tribunala Serž Bramerc navodi se da je u julu 2007. Haraćija rekao Morini da otputuje u zemlju u kojoj boravi taj zaštićeni svedok, nazvan Svedok 2 u sudskim dokumentima, i ubedi ga da ne svedoči.

U optužnici koju je u januaru podigao glavni tužilac tribunala <per>Serž Bramerc</per> navodi se da je u julu 2007. <per>Haraćija</per> rekao <per>Morini</per> da otputuje u zemlju u kojoj boravi taj zaštićeni svedok, nazvan S<per>vedok 2 </per>u sudskim dokumentima, i ubedi ga da ne svedoči.


Morina, koji je bio politički savetnik zamenika ministra kulture i honorarni urednik kosovskog dnevnika Bota Sot, poznavao je Svedoka 2 i imao "dva poduža sastanka sa njim".

<per>Morina</per>, koji je bio politički savetnik zamenika ministra kulture i honorarni urednik kosovskog dnevnika B<per>ota Sot,</per> poznavao je Sv<per>edoka 2 i</per> imao "dva poduža sastanka sa njim".


Policija je tajno snimila oba sastanka, navodi se u optužnici.


"Sudsko veće je utvrdilo da je dokazima ustanovljeno izvan svake sumnje" da je Haraćija "izvršio uticaj" na Morinu, navodi se u saopštenju MKSJ.

"Sudsko veće je utvrdilo da je dokazima ustanovljeno izvan svake sumnje" da je Ha<per>raćija "</per>izvršio uticaj" na Mori<per>nu, na</per>vodi se u saopštenju MKSJ.<org></org>


On je prihvatio ministrovu nadležnost i sledio njegova uputstva da izvrši pritisak na Svedoka 2 rekavši mu da su drugi koji su svedočili protiv Haradinaja kasnije ubijeni.

On je prihvatio ministrovu nadležnost i sledio njegova uputstva da izvrši pritisak na <per>Svedoka 2</per> rekavši mu da su drugi koji su svedočili protiv <per>Haradinaja</per> kasnije ubijeni.


Tužioci su takođe tvrdili da je bivši ministar i suosnivač takozvanog Odbora za odbranu Ramuša Haradinaja autorizovao Morinino putovanje, a ministarstvo kulture je snosilo troškove.

Tužioci su takođe tvrdili da je bivši ministar i suosnivač takozvanog <org>Odbora za odbranu Ramuša Haradinaja</org> autorizovao <per>Morinino</per> putovanje, a m<org>inistarstvo kulture </org>je snosilo troškove.


Sudije su ukazale da se Morina izvinio Svedoku 2, koji nije popustio pod pritiskom i na kraju je svedočio protiv Haradinaja i dva druga komandanta Oslobodilačke vojske Kosova (OVK).

Sudije su ukazale da se <per>Morina</per> izvinio <per>Svedoku 2</per>, koji nije popustio pod pritiskom i na kraju je svedočio protiv H<per>aradinaja </per>i dva druga komandanta O<org>slobodilačke vojske Kosova </org>(OV<org>K).</org>


Suđenje je završeno početkom aprila.


Haradinaj i drugi optuženi Idriz Baljaj oslobođeni su svih optužbi za ratne zločine, dok je trećem optuženom Lahiju Brahimaju izrečena šestogodišnja zatvorska kazna.

<per>Haradinaj</per> i drugi optuženi <per>Idriz Baljaj</per> oslobođeni su svih optužbi za ratne zločine, dok je trećem optuženom L<per>ahiju Brahimaju </per>izrečena šestogodišnja zatvorska kazna.


Predmet protiv Haradinaja i ostalih trenutno je pred Žalbenim većem MKSJ-a.

Predmet protiv <per>Haradinaja</per> i ostalih trenutno je pred <org>Žalbenim većem MKSJ-a</org>.


Zauzmi pozu: modna sezona na Balkanu

Zauzmi pozu: modna sezona na B<loc>alkanu</loc>


Moda širom Jugoistočne Evrope donosi inovacije, uspešnu industriju najmodernijeg stila i mogućnosti za saradnju preko nacionalnih granica.

Moda širom <loc>Jugoistočne Evrope</loc> donosi inovacije, uspešnu industriju najmodernijeg stila i mogućnosti za saradnju preko nacionalnih granica.


Turska manekenka hoda po pisti prvog dana Istanbulske nedelje mode.


Nedelja mode u Istanbulu, jednoj od evropskih "prestonica kulture" za 2010, donela je premijeru kolekcija jesen - zima i najnovije inovacije u visokoj modi dvadesetak turskih kreatora.


Četvorodnevni događaj, koji je završen 6. februara, sponzorisali su Udruženje modnih kreatora i Istanbulska modna akademija.

Četvorodnevni događaj, koji je završen 6. februara, sponzorisali su Ud<org>ruženje modnih kreatora i</org> Is<org>tanbulska modna akademija.</org>


Bilo je 35.000 posetilaca, među kojima i američka glumica Meg Rajan.

Bilo je 35.000 posetilaca, među kojima i američka glumica M<per>eg Rajan.</per>


U decembru je vladalo slično interesovanje za dva najveća hrvatska modna događaja -- Dove Fashion.hr i Cro-a-Porter, koji su otvorili jesenju sezonu.


Hrvatska modna industrija izbacila je nekoliko novih kreatora koji se trude da budu originalni, u trendu i inovativni, a istovremeno i privlače klijente iz džet seta i "obične" muškarce i žene.


Nije tajna da ljudi na Balkanu vole lepo da se oblače i pažljivo prate najnovije modne trendove.

Nije tajna da ljudi na <loc>Balkanu</loc> vole lepo da se oblače i pažljivo prate najnovije modne trendove.


Mnogi turisti koji prvi put dođu u zemlje Jugoistočne Evrope često pomenu da su zapanjeni brojem dobro obučenih žena i muškaraca na ulici.

Mnogi turisti koji prvi put dođu u zemlje <loc>Jugoistočne Evrope</loc> često pomenu da su zapanjeni brojem dobro obučenih žena i muškaraca na ulici.


Bosanska manekenka predstavlja kreaciju holandskog kreatora Adija van den Kromenakera na Sarajevskoj nedelji mode.

Bosanska manekenka predstavlja kreaciju holandskog kreatora <per>Adija van den Kromenakera</per> na Sarajevskoj nedelji mode.


Poznato je da džet set i modni kreatori na Balkanu odlično sarađuju.

Poznato je da džet set i modni kreatori na <loc>Balkanu</loc> odlično sarađuju.


Poslednji primer je hrvatska zvezda Severina, kojoj je srpski modni kreator Zvonko Marković sašio venčanicu.

Poslednji primer je hrvatska zvezda <per>Severina</per>, kojoj je srpski modni kreator Z<per>vonko Marković </per>sašio venčanicu.


Kreacije viđene na Dove Fashion.hr i četrnaestom Cro-a-Porter bacile su naglasak na povratak visokoj modi i eleganciji.


Prisustvovala su neka od najvećih imena hrvatske mode, kao što su Robert Sever, duo Elfs, Hippy Garden, I-GLE, i Branka Donasi.

Prisustvovala su neka od najvećih imena hrvatske mode, kao što su R<per>obert Sever,</per> duo El<org>fs, </org>Hip<org>py Garden, I</org>-GL<org>E, i </org>Brank<per>a Donasi.</per>


Srpska kreatorka Dijana Pavlov bila je specijalni gost.

Srpska kreatorka <per>Dijana Pavlov</per> bila je specijalni gost.


"Haljina je naša večna inspiracija jer je smatramo kraljicom mode", rekle su bliznakinje Morana Saračević i Marija Cicko Karapetrić iz Studija Boudoir.

"Haljina je naša večna inspiracija jer je smatramo kraljicom mode", rekle su bliznakinje Mor<per>ana Saračević i </per>Mar<per>ija Cicko Karapetrić iz</per> Stu<org>dija Boudoir.</org>


Njihova kolekcija "Važno je biti Alisa", nadahnuta remek delom Luisa Kerola "Alisa u zemlji čuda", zatvorila je reviju Cro-a-Porter.

Njihova kolekcija "Važno je biti Alisa", nadahnuta remek delom Lui<per>sa Kerola "A</per>lisa u zemlji čuda", zatvorila je reviju Cro-a-Porter.


Dvojac Elfs, koji čine kreatori Ivan Tandarić i Aleksandar Šekuljica, prikazali su kolekciju nadahnutu američkom sapunicom "Dinastija" iz 80-ih godina.

Dvojac <org>Elfs</org>, koji čine kreatori I<per>van Tandarić </per>i A<per>leksandar Šekuljica,</per> prikazali su kolekciju nadahnutu američkom sapunicom "Dinastija" iz 80-ih godina.


Dvojicu mladih kreatora ponekad nazivaju balkanskim Dolče i Gabanom.

Dvojicu mladih kreatora ponekad nazivaju balkanskim <org>Dolče i Gabanom</org>.


U proteklih devet godina, Sarajevska nedelja mode (SNM) okupljala je kreatore iz celog sveta, sa dve glavne revije na proleće i jesen.


"Uspeli smo ne samo da promovišemo bosanske kreatore, već i komercijalizujemo lokalne brendove", kaže osnivač SNM Amela Radan.

"Uspeli smo ne samo da promovišemo bosanske kreatore, već i komercijalizujemo lokalne brendove", kaže osnivač SNM Amel<per>a Radan.</per>


Četvorodnevni program održan krajem novembra u glavnom gradu BiH privukao je više hiljada posetilaca.

Četvorodnevni program održan krajem novembra u glavnom gradu <loc>BiH</loc> privukao je više hiljada posetilaca.


Posle kolekcije italijanske modne kuće Glamur, usledile su kreacije domaćeg kreatora Admira Karišika, koji je predstavio kostime koje nose bosanski plesači koji igraju uz latino muziku.

Posle kolekcije italijanske modne kuće <org>Glamur</org>, usledile su kreacije domaćeg kreatora A<per>dmira Karišika,</per> koji je predstavio kostime koje nose bosanski plesači koji igraju uz latino muziku.


Četvrto veče otvorila je srpska kreatorka Irena Grahovac, sa pretaporte kolekcijom inspirisanom 40-im godinama prošlog veka.

Četvrto veče otvorila je srpska kreatorka <per>Irena Grahovac</per>, sa pretaporte kolekcijom inspirisanom 40-im godinama prošlog veka.


Manekenka na Beogradskoj nedelji mode.


Beogradska nedelja mode, čija je tema ove nedelje bila "Vetrovi promena" i koja se održava u oktobru, jedna je od najjačih u regionu.


Svi prihodi bili su namenjeni Centru za integraciju omladine.

Svi prihodi bili su namenjeni <org>Centru za integraciju omladine</org>.


Puno je vremena prošlo od kako je 1996. godine modni studio Klik pokrenuo Beogradsku nedelju mode po uzoru na najveće svetske modne centre.

Puno je vremena prošlo od kako je 1996. godine modni studio <org>Klik</org> pokrenuo Beogradsku nedelju mode po uzoru na najveće svetske modne centre.


Danas, domaći kreatori imaju priliku da predstave svoj rad, a mladi talenti da se probiju u stvarni svet mode i pokažu svoje kreacije javnosti.


U Rumuniji, kritičari se pitaju u kom pravcu je krenula moda u njihovoj zemlji.

U <loc>Rumuniji</loc>, kritičari se pitaju u kom pravcu je krenula moda u njihovoj zemlji.


Međunarodni brendovi su sve moćniji i zamenjuju domaću modu na televiziji, u časopisima i, što je najvažnije, u ormarima kupaca.


Novi evropski komesari fokusiraće se na ekonomiju


Ako je odobri Evropski parlament, nova Evropska komisija će, kako se očekuje, početi petogodišnji mandat početkom februara.

Ako je odobri <org>Evropski parlament</org>, nova E<org>vropska komisija </org>će, kako se očekuje, početi petogodišnji mandat početkom februara.


Predsednik EK Žoze Manuel Barozo opisuje tim kao "perfektnu mešavinu iskustva i novog razmišljanja".

Predsednik <org>EK</org> <per>Žoze Manuel Barozo</per> opisuje tim kao "perfektnu mešavinu iskustva i novog razmišljanja".


Predsednik Evropske komisije (EK) Žoze Manuel Barozo saopštio je u petak (27. novembra) sastav svog sledećeg tima, izražavajući uverenje da će novo rukovodstvo tokom svog petogodišnjeg mandata pomoći da se Evropa izvede iz ekonomske krize.

Predsednik <org>Evropske komisije</org> (E<org>K)</org> Žo<per>ze Manuel Barozo s</per>aopštio je u petak (27. novembra) sastav svog sledećeg tima, izražavajući uverenje da će novo rukovodstvo tokom svog petogodišnjeg mandata pomoći da se Evrop<loc>a izve</loc>de iz ekonomske krize.


"Na osnovu kandidata koje su predložile zemlje članice, pokušao sam da napravim kolegijum koji može da stvori sveže ideje i novi momentum u vezi sa najvećim izazovima sa kojima se Evropa danas suočava", rekao je bivši portugalski premijer na konferenciji za novinare u Briselu.

"Na osnovu kandidata koje su predložile zemlje članice, pokušao sam da napravim kolegijum koji može da stvori sveže ideje i novi momentum u vezi sa najvećim izazovima sa kojima se Ev<loc>ropa d</loc>anas suočava", rekao je bivši portugalski premijer na konferenciji za novinare u Bris<loc>elu.</loc>


Barozo, koji je postao 11. predsednik EK u novembru 2004, dobio je odobrenje Evropskog parlamenta (EP) za drugi petogodišnji mandat 16. septembra.

<per>Barozo</per>, koji je postao 11. predsednik E<org>K </org>u novembru 2004, dobio je odobrenje Ev<org>ropskog parlamenta (</org>EP)<org> z</org>a drugi petogodišnji mandat 16. septembra.


"Uveren sam da će ovaj kolegijum biti odlučan u usmeravanju Evrope ka oporavku i održivoj socijalnoj tržišnoj ekonomiji koja funkcioniše za sve", rekao je on.

"Uveren sam da će ovaj kolegijum biti odlučan u usmeravanju E<loc>vrope </loc>ka oporavku i održivoj socijalnoj tržišnoj ekonomiji koja funkcioniše za sve", rekao je on.


Jedan od ključnih zadataka takozvanog Barozo II kabineta "biće da se ožive nove mogućnosti koje pruža Lisabonski ugovor", koji stupa na snagu u utorak.

Jedan od ključnih zadataka takozvanog <org>Barozo II kabineta</org> "biće da se ožive nove mogućnosti koje pruža Lisabonski ugovor", koji stupa na snagu u utorak.


Dvadeset šest novih komesara, uključujući devet žena, treba da odobri EP.

Dvadeset šest novih komesara, uključujući devet žena, treba da odobri EP<org>.</org>


Pored upravljanja budžetom 27-člane Unije, koji je u 2008. iznosio 116 milijardi evra, odgovornosti komisije uključuju izradu novih zakona, kao i osiguravanje da zemlje članice poštuju zakone i ugovore EU.

Pored upravljanja budžetom 27-člane <org>Unije</org>, koji je u 2008. iznosio 116 milijardi evra, odgovornosti komisije uključuju izradu novih zakona, kao i osiguravanje da zemlje članice poštuju zakone i ugovore EU.<org></org>


Sledeće rukovodstvo EU činiće predstavnici glavnih političkih grupacija u Evropi -- 13, uključujući Baroza, iz konzervativne Evropske narodne stranke (EPP), osam iz Evropske liberalno-demokratske i reformske stranke (ELDR) i šest iz Progresivne alijanse socijalista i demokrata (S & D), stranke levog centra.

Sledeće rukovodstvo <org>EU</org> činiće predstavnici glavnih političkih grupacija u <loc>Evropi</loc> -- 13, uključujući B<per>aroza,</per> iz konzervativne Ev<org>ropske narodne stranke (</org>EPP<org>), </org>osam iz Evrop<org>ske liberalno-demokratske i reformske stranke (ELD</org>R) <org>i še</org>st iz Progres<org>ivne alijanse socijalista i demokrata (S & D</org>), <org>stran</org>ke levog centra.


Trinaest novih komesara bili su članovi odlazeće EK, ali nijedan neće ostati na starom mestu.

Trinaest novih komesara bili su članovi odlazeće <org>EK</org>, ali nijedan neće ostati na starom mestu.


Odlazeći komesar za proširenje EU Oli Ren preuzeće mesto komesara za ekonomske i monetarne poslove.

Odlazeći komesar za proširenje <org>EU</org> <per>Oli Ren</per> preuzeće mesto komesara za ekonomske i monetarne poslove.


Njegove nove odgovornosti uključuju sprovođenje budžetskih pravila i jačanje koordinacije makroekonomske politike bloka.


Rena će zameniti Štefan File, češki ministar za evropske poslove i bivši ambasador u NATO-u.

<per>Rena</per> će zameniti <per>Štefan File</per>, češki ministar za evropske poslove i bivši ambasador u N<org>ATO-u.</org>


File će biti zadužen za proširenje, kao i za politiku bloka prema susedstvu.

<per>File</per> će biti zadužen za proširenje, kao i za politiku bloka prema susedstvu.


Još jedno istaknuto mesto u komisiji otići će Dačijanu Čološu iz Rumunije, koji je imenovan za sledećeg komesara poljoprivrede i ruralnog razvoja, dok će bugarska ministarka inostranih poslova Rumjana Želeva biti zadužena za međunarodne odnose i humanitarnu pomoć.

Još jedno istaknuto mesto u komisiji otići će <per>Dačijanu Čološu</per> iz <loc>Rumunije</loc>, koji je imenovan za sledećeg komesara poljoprivrede i ruralnog razvoja, dok će bugarska ministarka inostranih poslova Ru<per>mjana Želeva b</per>iti zadužena za međunarodne odnose i humanitarnu pomoć.


Dve druge zemlje jugoistočne Evrope predstavljaće žene u novoj EK.

Dve druge zemlje jugoistočne <loc>Evrope</loc> predstavljaće žene u novoj <org>EK.</org>


Marija Damanaki iz Grčke imenovana je za novu komesarku za pomorska pitanja i ribolov, dok će odlazeća komesarka za zdravlje -- Andrula Vasiliju sa Kipra -- biti prebačena u komesarijat obrazovanja, kulture, multijezičnosti i omladine.

<per>Marija Damanaki</per> iz <loc>Grčke</loc> imenovana je za novu komesarku za pomorska pitanja i ribolov, dok će odlazeća komesarka za zdravlje -- A<per>ndrula Vasiliju </per>sa K<loc>ipra </loc>-- biti prebačena u komesarijat obrazovanja, kulture, multijezičnosti i omladine.


Oni koji su kasno stigli u BiH trebalo bi da ostanu dok se posao ne završi

Oni koji su kasno stigli u <loc>BiH</loc> trebalo bi da ostanu dok se posao ne završi


Dopisnik Southeast European Times-a Ena Latin nastavlja da analizira status Bosne i Hercegovine u drugom i poslednjem delu svog teksta.

Dopisnik <org>Southeast European Times-a</org> <per>Ena Latin</per> nastavlja da analizira status <loc>Bosne i Hercegovine</loc> u drugom i poslednjem delu svog teksta.


Nedavni predlozi da se međunarodna zajednica povuče iz Bosne i Hercegovine (BiH) nisu rezultirali promenom situacije.

Nedavni predlozi da se međunarodna zajednica povuče iz <loc>Bosne i Hercegovine</loc> (B<loc>iH)</loc> nisu rezultirali promenom situacije.


Zemlja je naučila da živi sa neodlučnim međunarodnim prisustvom i čestim pozivima -- uglavnom motivisanim političkim ili finansijskim razlozima -- za manjim mešanjem međunarodne zajednice.


U svakoj zemlji u kojoj postoji međunarodna uprava vlada drugačija politička situacija i često je veoma teško, ako ne i nemoguće, izvući univerzalno primenljive pouke.


Dejtonski sporazum, koji je napravljen u cilju okončanja rata i stvaranja osnove za mir, morao je da odražava određene okolnosti i politički okvir.


Sporazumom je priznata postojeća podela BiH, ali je ostavljena mogućnost njenog ujedinjenja u budućnosti.

Sporazumom je priznata postojeća podela <loc>BiH</loc>, ali je ostavljena mogućnost njenog ujedinjenja u budućnosti.


Njime je Beogradu i Zagrebu omogućeno da se i dalje mešaju u unutrašnja pitanja BiH.

Njime je <loc>Beogradu</loc> i <loc>Zagrebu</loc> omogućeno da se i dalje mešaju u unutrašnja pitanja <loc>BiH</loc>.


Međutim, ceo sporazum je više bio produženje primirja, nego osnova za pravi mir.


Skoro osam godina posle okončanja nasilja, najteža pitanja sa kojima se suočava međunarodna zajednica još uvek se odnose na jednu ključnu stvar: da li će postojati funkcionalna država BiH.

Skoro osam godina posle okončanja nasilja, najteža pitanja sa kojima se suočava međunarodna zajednica još uvek se odnose na jednu ključnu stvar: da li će postojati funkcionalna država Bi<loc>H.</loc>


"Hajde da se ne igramo jedni sa drugima.


Ovde smo imali rat.


Želeli smo da se otcepimo i pripojimo Srbiji, dok su ljudi u Federaciji želeli nezavisnu BiH.

Želeli smo da se otcepimo i pripojimo <loc>Srbiji</loc>, dok su ljudi u F<org>ederaciji </org>želeli nezavisnu B<loc>iH.</loc>


Postigli smo mir u Dejtonu koji su svi prihvatili.

Postigli smo mir u <loc>Dejtonu</loc> koji su svi prihvatili.


Mi sada nećemo ni malo odstupiti od suvereniteta koji smo dobili u Dejtonu", rekao je bivši član predsedništva BiH Mirko Šarović.

Mi sada nećemo ni malo odstupiti od suvereniteta koji smo dobili u <loc>Dejtonu</loc>", rekao je bivši član predsedništva Bi<loc>H M</loc>i<per>rko Šarović.</per>


Kao sredstvo koje bi, kroz proces izgradnje mira, moglo pomoći u obnovi BiH kao normalne države, Dejtonskim sporazumom uspostavljena je Kancelarija visokog predstavnika (OHR), organizacija koja nadgleda civilne aspekte mirovnog sporazuma i koordinira rad svih ostalih međunarodnih agencija.

Kao sredstvo koje bi, kroz proces izgradnje mira, moglo pomoći u obnovi Bi<loc>H k</loc>ao normalne države, Dejtonskim sporazumom uspostavljena je Kan<org>celarija visokog predstavnika (O</org>HR)<org>, o</org>rganizacija koja nadgleda civilne aspekte mirovnog sporazuma i koordinira rad svih ostalih međunarodnih agencija.


OHR je imala prilično ograničena ovlašćenja i u početku je delovala uglavnom kao posmatračka misija.

<org>OHR</org> je imala prilično ograničena ovlašćenja i u početku je delovala uglavnom kao posmatračka misija.


Bilo joj je potrebno vreme da spozna potencijal širokog tumačenja svog mandata, koje bi moglo da se iskoristi za unapređivanje procesa.


Pravi preokret dogodio se u decembru 1997. godine.


Na sastanku u Bonu, OHR-u su data ovlašćenja da donosi zakone, obavezujuće odluke i smenjuje zvaničnike koji opstruiraju proces.

Na sastanku u <loc>Bonu</loc>, O<org>HR-u </org>su data ovlašćenja da donosi zakone, obavezujuće odluke i smenjuje zvaničnike koji opstruiraju proces.


Tog trenutka počela je izgradnja države.


Najveći rani uspesi, postignuti kao rezultat primene Bonskih ovlašćenja, uključivali su uvođenje jedinstvenih registarskih tablica za vozila, novu državnu zastavu, nove pasoše, i što je najvažnije, zajedničku valutu.

Najveći rani uspesi, postignuti kao rezultat primene B<loc>onskih </loc>ovlašćenja, uključivali su uvođenje jedinstvenih registarskih tablica za vozila, novu državnu zastavu, nove pasoše, i što je najvažnije, zajedničku valutu.


OHR je takođe smenila nekoliko moćnih ličnosti iz ratnog perioda, utirući tako put reformama.

<org>OHR</org> je takođe smenila nekoliko moćnih ličnosti iz ratnog perioda, utirući tako put reformama.


Celokupna klima počela je da se menja na bolje, u velikoj meri zahvaljujući činjenici da je međunarodna zajednica preuzela glavnu ulogu u određivanju standarda političkog ponašanja.


Sada je došao trenutak da se razmotri pitanje kako preneti Bonska ovlašćenja na relevantne domaće institucije.


OHR je izašla sa planom implementacije misije, postavljajući uslove za postepeno povlačenje međunarodne zajednice.

<org>OHR</org> je izašla sa planom implementacije misije, postavljajući uslove za postepeno povlačenje međunarodne zajednice.


Osnovni princip ovog plana je uspostavljanje funkcionalnih lokalnih tela vlade BiH koja bi mogla da zamene OHR.

Osnovni princip ovog plana je uspostavljanje funkcionalnih lokalnih tela <org>vlade BiH</org> koja bi mogla da zamene <org>OHR</org>.


Bez obzira koliko su neki u međunarodnim krugovima možda nestrpljivi, to ostaje jedini put kojim bi trebalo ići.


Povlačenje u ovoj fazi institucionalnog razvoja svakako bi predstavljalo kockanje sa svim što je postignuto do sada i, kao što je rekao visoki predstavnik Pedi Ešdaun, kockanje sa budućnošću regiona.

Povlačenje u ovoj fazi institucionalnog razvoja svakako bi predstavljalo kockanje sa svim što je postignuto do sada i, kao što je rekao visoki predstavnik P<per>edi Ešdaun,</per> kockanje sa budućnošću regiona.


Brojne lekcije se mogu izvući iz iskustva u BiH, međutim tri su najznačajnije.

Brojne lekcije se mogu izvući iz iskustva u <loc>BiH</loc>, međutim tri su najznačajnije.


Prvo, misija izgradnje države uvek je duža i skuplja od predviđenog, ali to nije katastrofalno ako se na kraju ostvari uspeh.


Drugo, mandat ključnih međunarodnih institucija trebalo bi da bude dovoljno fleksibilan kako bi u različito vreme služio u različite svrhe, i u svakom slučaju trebalo bi da bude čvrst od samog početka.


Treće, prednosti stečene putem ratnih zločina moraju da se ponište i moraju da se formiraju kompetentne državne institucije, ako međunarodna zajednica želi da se povuče mirne savesti.


Izveštaj: "Velika poboljšanja" sloboda na Balkanu

Izveštaj: "Velika poboljšanja" sloboda na Bal<loc>kanu</loc>


Mada se sloboda širom sveta generalno pogoršala, nekolicina balkanskih zemalja pokazuje određeni napredak.


Kosovo se pomerilo sa "neslobodne" na "delimično slobodnu" zemlju u ovogodišnjem izveštaju.

<loc>Kosovo</loc> se pomerilo sa "neslobodne" na "delimično slobodnu" zemlju u ovogodišnjem izveštaju.


Četvrtu godinu zaredom, nazadovanje političkih prava i građanskih sloboda u 2009. nadjačalo je napredovanje sloboda širom sveta, saopštila je američka organizacija za praćenje demokratije Fridom haus u svom godišnjem izveštaju objavljenom u utorak (12. januara).

Četvrtu godinu zaredom, nazadovanje političkih prava i građanskih sloboda u 2009. nadjačalo je napredovanje sloboda širom sveta, saopštila je američka organizacija za praćenje demokratije Fr<org>idom haus u</org> svom godišnjem izveštaju objavljenom u utorak (12. januara).


"To je najduži kontinuirani period pada globalne slobode u skoro 40-godišnjoj istoriji" izveštaja Sloboda u svetu, kojim su ove godine obuhvaćene 194 zemlje i 14 teritorija.

"To je najduži kontinuirani period pada globalne slobode u skoro 40-godišnjoj istoriji" izveštaja Sl<org>oboda u svetu, </org>kojim su ove godine obuhvaćene 194 zemlje i 14 teritorija.


Broj izbornih demokratija pao je prošle godine sa 119 na 116 i dostigao svoj najniži nivo od 1995, navodi se u izveštaju i primećuje da je došlo do pogoršanja demokratske slobode u 40 zemalja u Africi, Latinskoj Americi, na Bliskom istoku i u bivšem Sovjetskom Savezu.

Broj izbornih demokratija pao je prošle godine sa 119 na 116 i dostigao svoj najniži nivo od 1995, navodi se u izveštaju i primećuje da je došlo do pogoršanja demokratske slobode u 40 zemalja u A<loc>frici,</loc> La<loc>tinskoj Americi, </loc>na Bli<loc>skom istoku i </loc>u bivšem Sov<loc>jetskom Savezu.</loc>


"Pogoršanje je globalno i utiče na zemlje sa vojnom i ekonomskom snagom, zemlje koje su prethodno pokazivale znake [potencijalnih] reformi, i praćeno je većim progonom političkih disidenata i nezavisnih novinara", rekao je Arč Pudington, direktor te organizacije za istraživanja.

"Pogoršanje je globalno i utiče na zemlje sa vojnom i ekonomskom snagom, zemlje koje su prethodno pokazivale znake [potencijalnih] reformi, i praćeno je većim progonom političkih disidenata i nezavisnih novinara", rekao je Arč Pud<per>ington, direk</per>tor te organizacije za istraživanja.


"Da stvari budu gore, najmoćniji autoritarni režimi postali su represivniji, uticajniji na međunarodnoj sceni i beskompromisniji".


Fridom haus objavljuje svoju godišnju procenu stanja političkih prava i građanskih sloboda u svetu od 1972. godine.

<org>Fridom haus</org> objavljuje svoju godišnju procenu stanja političkih prava i građanskih sloboda u svetu od 1972. godine.


Da bi procenila učinak, ta grupa ispituje izborne procese, politički pluralizam i funkcionisanje vlada, kao i slobodu izražavanja, slobodu pridruživanja i vladavinu zakona.


Na osnovu ocene svog učinka na skali od sedam poena, sa tim da 1 znači najslobodnija, a 7 najneslobodnija, svaka zemlja i teritorija dobila je široko kategorizovan status slobodne, delimično slobodne ili neslobodne.


Nekoliko svetlih tačaka odnosi se i na primetna poboljšanja u 16 od 194 zemlje, a Hrvatska, Kosovo, Makedonija, Crna Gora i Srbija nalaze se među onima koje su pokazale napredak.

Nekoliko svetlih tačaka odnosi se i na primetna poboljšanja u 16 od 194 zemlje, a H<loc>rvatska,</loc> Ko<loc>sovo, </loc>Mak<loc>edonija, C</loc>rna<loc> Gora i S</loc>rbi<loc>ja nal</loc>aze se među onima koje su pokazale napredak.


"Pet zemalja zapadnog Balkana napredovalo je u pogledu sloboda tokom godine", navodi se u izveštaju.

"Pet zemalja zapadnog B<loc>alkana </loc>napredovalo je u pogledu sloboda tokom godine", navodi se u izveštaju.


"Do najprimetnijih poboljšanja došlo je na Kosovu, koje je napredovalo od statusa neslobodne do delimično slobodne zemlje, nakon što su održani izbori za koje je ocenjeno da su u skladu sa međunarodnim standardima i zbog jačanja prava manjina."

"Do najprimetnijih poboljšanja došlo je na K<loc>osovu,</loc> koje je napredovalo od statusa neslobodne do delimično slobodne zemlje, nakon što su održani izbori za koje je ocenjeno da su u skladu sa međunarodnim standardima i zbog jačanja prava manjina."


Kada je u pitanju Crna Gora, uspešno organizovanje martovskih parlamentarnih izbora, napredak u usvajanju zakona protiv korupcije i sveukupna stabilizacija omogućili su da se njena ocena za građanske slobode popne sa 3 na 2 i da se njen status poboljša sa delimično slobodnog na slobodan.

Kada je u pitanju <loc>Crna Gora</loc>, uspešno organizovanje martovskih parlamentarnih izbora, napredak u usvajanju zakona protiv korupcije i sveukupna stabilizacija omogućili su da se njena ocena za građanske slobode popne sa 3 na 2 i da se njen status poboljša sa delimično slobodnog na slobodan.


Hrvatska i Srbija su poboljšale ocenu za politička prava za po jedan poen, sa 2 na 1, odnosno sa 3 na 2.

<loc>Hrvatska</loc> i <loc>Srbija</loc> su poboljšale ocenu za politička prava za po jedan poen, sa 2 na 1, odnosno sa 3 na 2.


Napredak Hrvatske rezultat je boljeg tretmana manjinske srpske i romske zajednice.

Napredak <loc>Hrvatske</loc> rezultat je boljeg tretmana manjinske srpske i romske zajednice.


Takođe je zabeležen zdrav i stabilan višestranački sistem.


Kao i u prošlogodišnjem istraživanju, broj zemalja koje su ocenjene kao slobodne iznosi 89, što je 46 odsto globalnog stanovništva.


Sedam zemalja jugoistočne Evrope -- Bugarska, Hrvatska, Kipar, Grčka, Crna Gora, Rumunija i Srbija -- pripadaju toj grupi.

Sedam zemalja jugoistočne <loc>Evrope</loc> -- <loc>Bugarska</loc>, H<loc>rvatska,</loc> Ki<loc>par, </loc>Grč<loc>ka, C</loc>rna<loc> Gora, Ru</loc>mun<loc>ija i Sr</loc>bij<loc>a -- p</loc>ripadaju toj grupi.


Albanija, Bosna i Hercegovina, Kosovo i Makedonija nalaze se među 58 delimično slobodnih zemalja, koje čine 20 odsto ukupnog stanovništva u svetu.

<loc>Albanija</loc>, B<loc>osna i Hercegovina,</loc> Ko<loc>sovo i</loc> Ma<loc>kedonija n</loc>alaze se među 58 delimično slobodnih zemalja, koje čine 20 odsto ukupnog stanovništva u svetu.


Broj neslobodnih zemalja se povećao za pet.


On sada uključuje 47 zemalja, odnosno 34 odsto globalnog stanovništva.


Više od polovine tih ljudi živi u Kini, koja takođe pripada ovoj grupi.

Više od polovine tih ljudi živi u <loc>Kini</loc>, koja takođe pripada ovoj grupi.


Diplomatski dnevnik: Papa posetio Kipar

Diplomatski dnevnik: Papa posetio K<loc>ipar</loc>


Hiljade ljudi okupilo se na Kipru da vidi papu Benedikta XVI.

Hiljade ljudi okupilo se na <loc>Kipru</loc> da vidi papu <per>Benedikta XVI</per>.


Takođe u diplomatskim vestima: hrvatska premijerka Kosor sastala se sa zvaničnicima BiH, a španski ministar inostranih poslova Moratinos potvrdio perspektive Hrvatske vezane za EU.

Takođe u diplomatskim vestima: hrvatska premijerka K<per>osor </per>sastala se sa zvaničnicima B<loc>iH,</loc> a španski ministar inostranih poslova Mo<per>ratinos p</per>otvrdio perspektive Hr<loc>vatske v</loc>ezane za EU<org>.</org>


Kipar je bio domaćin papi Benediktu XVI.

<loc>Kipar</loc> je bio domaćin papi <per>Benediktu XVI</per>.


Papa Benedikt XVI boravio je u trodnevnoj poseti Kipru, koja je počela u petak (4. juna).

Papa <per>Benedikt XVI</per> boravio je u trodnevnoj poseti <loc>Kipru</loc>, koja je počela u petak (4. juna).


On je izrazio nadu da se razlike mogu prevazići, ukazujući da je tokom posete bio svedok "tužne podele" ostrva.


Predsednik Demetris Kristofijas sastao se sa Benediktom u subotu i pozvao međunarodnu zajednicu da izvrši pritisak na Tursku da ukine svoju okupaciju severnog dela ostrva.

Predsednik <per>Demetris Kristofijas</per> sastao se sa <per>Benediktom</per> u subotu i pozvao međunarodnu zajednicu da izvrši pritisak na <loc>Tursku</loc> da ukine svoju okupaciju severnog dela ostrva.


Hrvatska premijerka Jadranka Kosor sastala se u subotu (5. juna) sa članovima tročlanog Predsedništva Bosne i Hercegovine (BiH), sa kojima je razgovarala o bilateralnim odnosima i regionalnim pitanjima.

Hrvatska premijerka <per>Jadranka Kosor</per> sastala se u subotu (5. juna) sa članovima tročlanog Pr<org>edsedništva Bosne i Hercegovine (</org>BiH<loc>), </loc>sa kojima je razgovarala o bilateralnim odnosima i regionalnim pitanjima.


Kosor je izrazila podršku Zagreba evroatlantskim nastojanjima BiH.

<per>Kosor</per> je izrazila podršku <loc>Zagreba</loc> evroatlantskim nastojanjima <loc>BiH</loc>.


Ona je najavila da će krajem juna biti održan sastanak hrvatske vlade i Veća ministara BiH, opisujući to kao priliku da se razgovara o otvorenim pitanjima i da se pokuša da se neka od njih reše.

Ona je najavila da će krajem juna biti održan sastanak hrvatske vlade i <org>Veća ministara BiH</org>, opisujući to kao priliku da se razgovara o otvorenim pitanjima i da se pokuša da se neka od njih reše.


Hrvatska je na vratima EU i proces pridruživanja bi trebalo da bude dovršen do kraja ove godine ili početkom 2011, izjavio je u sredu (2. juna) španski ministar inostranih poslova Migel Anhel Moratinos, čija je zemlja predsedavajući rotirajućeg predsedništva EU.

<loc>Hrvatska</loc> je na vratima <org>EU</org> i proces pridruživanja bi trebalo da bude dovršen do kraja ove godine ili početkom 2011, izjavio je u sredu (2. juna) španski ministar inostranih poslova Mig<per>el Anhel Moratinos, č</per>ija je zemlja predsedavajući rotirajućeg predsedništva EU.<org></org>


Hrvatska će otvoriti sva preostala pregovaračka poglavlja tokom španskog predsedavanja i završiće tehnički deo razgovora do kraja ove godine, izjavila je hrvatska premijerka Jadranka Kosor posle razgovora sa Moratinosom.

<loc>Hrvatska</loc> će otvoriti sva preostala pregovaračka poglavlja tokom španskog predsedavanja i završiće tehnički deo razgovora do kraja ove godine, izjavila je hrvatska premijerka J<per>adranka Kosor </per>posle razgovora sa M<per>oratinosom.</per>


On je doputovao u Zagreb iz Bosne i Hercegovine, gde je učestvovao na sastanku EU - zapadni Balkan na visokom nivou.

On je doputovao u <loc>Zagreb</loc> iz <loc>Bosne i Hercegovine</loc>, gde je učestvovao na sastanku E<org>U </org>- z<loc>apadni Balkan </loc>na visokom nivou.


Gruzijski predsednik Mihail Sakašvili sastao se u sredu (2. juna) u Bukureštu sa rumunskim kolegom Trajanom Baseskuom.

Gruzijski predsednik <per>Mihail Sakašvili</per> sastao se u sredu (2. juna) u Bu<loc>kureštu s</loc>a rumunskim kolegom Tr<per>ajanom Baseskuom.</per>


Oni su razgovarali o bezbednosnim pitanjima u regionu Crnog mora.

Oni su razgovarali o bezbednosnim pitanjima u regionu <loc>Crnog mora</loc>.


U sklopu dvodnevne posete, Sakašvili se takođe sastao sa premijerom Emilom Bokom i drugim političkim i verskim liderima.

U sklopu dvodnevne posete, S<per>akašvili </per>se takođe sastao sa premijerom E<per>milom Bokom </per>i drugim političkim i verskim liderima.


Hrvatski ministar odbrane Branko Vukelić i njegov srpski kolega Dragan Šutanovac potpisaće u utorak (8. juna) u Zagrebu bilateralni sporazum o saradnji na polju odbrane.

Hrvatski ministar odbrane <per>Branko Vukelić</per> i njegov srpski kolega <per>Dragan Šutanovac</per> potpisaće u utorak (8. juna) u Za<loc>grebu b</loc>ilateralni sporazum o saradnji na polju odbrane.


Šutanovac se u ponedeljak sastao sa predsednikom Ivom Josipovićem.

<per>Šutanovac</per> se u ponedeljak sastao sa predsednikom <per>Ivom Josipovićem</per>.


EULEKS: Sporazumom će se pojačati borba protiv organizovanog kriminala

<org>EULEKS</org>: Sporazumom će se pojačati borba protiv organizovanog kriminala


Misija EU na Kosovu kaže da će se protokolom potpisanim sa srpskom policijom pomoći napori za jačanje vladavine zakona, kao i da on ne preti suverenitetu Kosova.

Misija <org>EU</org> na <loc>Kosovu</loc> kaže da će se protokolom potpisanim sa srpskom policijom pomoći napori za jačanje vladavine zakona, kao i da on ne preti suverenitetu K<loc>osova.</loc>


Policajci EULEKS-a rade na kontrolnom punktu Jarinje na granici sa Srbijom.

Policajci <org>EULEKS-a</org> rade na kontrolnom punktu <loc>Jarinje</loc> na granici sa <loc>Srbijom</loc>.


Mirovna misija EULEKS-a u petak (11. septembra) potpisala je protokol sa srpskim ministarstvom unutrašnjih poslova, čime je utrt put saradnji u borbi protiv organizovanog kriminala i krijumčarenja.

Mirovna misija <org>EULEKS-a</org> u petak (11. septembra) potpisala je protokol sa srpskim ministarstvom unutrašnjih poslova, čime je utrt put saradnji u borbi protiv organizovanog kriminala i krijumčarenja.


Dokument je naljutio kosovske Albance, koji kažu da je narušen suverenitet Kosova.

Dokument je naljutio kosovske Albance, koji kažu da je narušen suverenitet K<loc>osova.</loc>


Međutim, EULEKS ističe da iza sporazuma ne stoji bilo kakav politički motiv.

Međutim, E<org>ULEKS </org>ističe da iza sporazuma ne stoji bilo kakav politički motiv.


"Aranžmani o policijskoj saradnji sa Beogradom su tehničke prirode", navodi se u saopštenju misije.

"Aranžmani o policijskoj saradnji sa B<loc>eogradom </loc>su tehničke prirode", navodi se u saopštenju misije.


"Njihov cilj je borba protiv organizovanog kriminala i krijumčarenja.


To će biti korisno za sve ljude na Kosovu."

To će biti korisno za sve ljude na <loc>Kosovu</loc>."


Da bi se kriminalci priveli pravdi, moraju se deliti i razmenjivati dokazi širom regiona i moraju se uspostaviti mehanizmi da se to olakša, rekao je EULEKS.

Da bi se kriminalci priveli pravdi, moraju se deliti i razmenjivati dokazi širom regiona i moraju se uspostaviti mehanizmi da se to olakša, rekao je EU<org>LEKS.</org>


"Kosovska policija biće u velikoj meri uključena u razmenu informacija", dodaje se u saopštenju.

"K<org>osovska policija </org>biće u velikoj meri uključena u razmenu informacija", dodaje se u saopštenju.


Protokol ima punu podršku 27 zemalja članica EU i smatra se značajnim korakom u pravcu unapređivanja vladavine zakona na Kosovu, ukazuje misija.

Protokol ima punu podršku 27 zemalja članica <org>EU</org> i smatra se značajnim korakom u pravcu unapređivanja vladavine zakona na <loc>Kosovu</loc>, ukazuje misija.


Većina kosovskih Albanaca i dalje nije uverena u to, jer smatraju da se radi o ustupku Beogradu na račun njihove nove nezavisne države.

Većina kosovskih Albanaca i dalje nije uverena u to, jer smatraju da se radi o ustupku B<loc>eogradu </loc>na račun njihove nove nezavisne države.


Rukovodstvo u Prištini nije tajilo svoje protivljenje.

Rukovodstvo u <loc>Prištini</loc> nije tajilo svoje protivljenje.


Predsednik Fatmir Sejdiu i premijer Hašim Tači u petak su objavili blago saopštenje naglašavajući da Priština nije deo sporazuma.

Predsednik <per>Fatmir Sejdiu</per> i premijer <per>Hašim Tači</per> u petak su objavili blago saopštenje naglašavajući da <loc>Priština</loc> nije deo sporazuma.


Aranžmani neće imati bilo kakav uticaj na nezavisnost, suverenitet i teritorijalni integritet Kosova, istakli su oni.

Aranžmani neće imati bilo kakav uticaj na nezavisnost, suverenitet i teritorijalni integritet K<loc>osova,</loc> istakli su oni.


Aktivističke grupe bile su manje obazrive.


Grupa nevladinih organizacija reagovala je na potpisivanje protokola u petak obećavajući da će organizovati miting 16. septembra.


"Zajedno ćemo reći ne narušavanju suvereniteta Kosova.

"Zajedno ćemo reći ne narušavanju suvereniteta K<loc>osova.</loc>


Ovo je ne EULEKS-u, a ne EU", navele su one u zajedničkom saopštenju.

Ovo je ne <org>EULEKS-u</org>, a ne E<org>U"</org>, navele su one u zajedničkom saopštenju.


Američki ambasador Kristofer Del u ponedeljak je pozvao lidere, institucije i građane Kosova da se fokusiraju na proces izgradnje države, umesto da se zapliću u pitanja kao što je protokol o policijskoj saradnji.

Američki ambasador <per>Kristofer Del</per> u ponedeljak je pozvao lidere, institucije i građane K<loc>osova </loc>da se fokusiraju na proces izgradnje države, umesto da se zapliću u pitanja kao što je protokol o policijskoj saradnji.


Dokument je potencijalno vrlo koristan, rekao je on.


"Kosovo je suverena država", izjavio je Del.

"K<loc>osovo </loc>je suverena država", izjavio je Del<per>.</per>


"Zar ne možemo samo da prihvatimo to da je Kosovo država i krenemo dalje?"

"Zar ne možemo samo da prihvatimo to da je K<loc>osovo </loc>država i krenemo dalje?"


Bugarska vojska pomaže u raščišćavanju štete izazvane poplavama

<org>Bugarska vojska</org> pomaže u raščišćavanju štete izazvane poplavama


Bugarska vojska pridružila se naporima za oporavak zemlje posle razarajućih poplava koje su pogodile Bugarsku poslednjih nedelja i meseci.

<org>Bugarska vojska</org> pridružila se naporima za oporavak zemlje posle razarajućih poplava koje su pogodile <loc>Bugarsku</loc> poslednjih nedelja i meseci.


U poplavama koje su u poslednja dva meseca pogodile Bugarsku poginule su najmanje 24 osobe, dok je stotine grla stoke uginulo, a 14.000 ljudi ostalo bez krova nad glavom, saopštili su zvaničnici civilne odbrane.

U poplavama koje su u poslednja dva meseca pogodile <loc>Bugarsku</loc> poginule su najmanje 24 osobe, dok je stotine grla stoke uginulo, a 14.000 ljudi ostalo bez krova nad glavom, saopštili su zvaničnici civilne odbrane.


Bugarska vojska pridružila se u ponedeljak (22. avgusta) naporima za obnovu kuća i infrastrukture oštećenih u poplavama koje su ovog leta razorile neka područja.

<org>Bugarska vojska</org> pridružila se u ponedeljak (22. avgusta) naporima za obnovu kuća i infrastrukture oštećenih u poplavama koje su ovog leta razorile neka područja.


Formirano je više od 20 grupa vojnog osoblja, obučenog za pružanje pomoći stanovništvu u pogođenim oblastima, izjavio je u petak načelnik generalštaba general Nikola Kolev saopštavajući plan obnove koji je urađen prošle nedelje.

Formirano je više od 20 grupa vojnog osoblja, obučenog za pružanje pomoći stanovništvu u pogođenim oblastima, izjavio je u petak načelnik generalštaba general Ni<per>kola Kolev s</per>aopštavajući plan obnove koji je urađen prošle nedelje.


U operaciji, koja će trajati do 31. oktobra, učestvuje ukupno 900 vojnika opremljenih sa 150 specijalizovanih transportnih vozila.


Ako to dozvole vremenski uslovi, radovi će se nastaviti i posle tog datuma, izjavio je u ponedeljak novi ministar odbrane Veselin Bliznakov.

Ako to dozvole vremenski uslovi, radovi će se nastaviti i posle tog datuma, izjavio je u ponedeljak novi ministar odbrane Ve<per>selin Bliznakov.</per>


Prema planu, vojska će pomoći u obnovi oko 69 kilometara nasipa, čišćenju 58 kilometara rečnih korita i raščišćavanju više od 8 kilometara puteva.


Vojska će takođe izgraditi oko 30 privremenih kuća i više od 450 metara mostova.


Vojska je takođe spremna da se pridruži naporima za obnovu oštećenih železničkih pruga, navodi se u izveštajima lokalnih medija.


Bliznakov je u ponedeljak objasnio da će napori vojske koštati skoro 3,3 miliona evra.

<per>Bliznakov</per> je u ponedeljak objasnio da će napori vojske koštati skoro 3,3 miliona evra.


Vojska je otkazala nekoliko vežbi da bi za potrebe podrške operaciji oslobodila sredstva u iznosu od oko 350.000 evra.


Poplave koje su poslednjih meseci pogodile zemlju, a koje su uzrokovane najgorim kišnim olujama u poslednjih bar 50 godina, zahvatile su više od četvrtine od ukupno 7,5 miliona građana Bugarske.

Poplave koje su poslednjih meseci pogodile zemlju, a koje su uzrokovane najgorim kišnim olujama u poslednjih bar 50 godina, zahvatile su više od četvrtine od ukupno 7,5 miliona građana Bu<loc>garske.</loc>


Prema neposrednoj zdravstvenoj proceni koju je prošlog meseca izvršila Svetska zdravstvena organizacija (SZO), katastrofa je uzrokovala smrt najmanje 20 osoba i materijalnu štetu u iznosu oko 515 miliona evra.

Prema neposrednoj zdravstvenoj proceni koju je prošlog meseca izvršila <org>Svetska zdravstvena organizacija</org> (S<org>ZO)</org>, katastrofa je uzrokovala smrt najmanje 20 osoba i materijalnu štetu u iznosu oko 515 miliona evra.


Pričinjena šteta samo na infrastrukturi iznosi oko 175 miliona evra.


Državna železnička kompanija pretrpela je gubitak od oko 78 miliona evra.


Oko 14.000 kuća širom zemlje ozbiljno je oštećeno, dok je 238 uništeno.


Vlasti su u ponedeljak počele da pružaju pomoć porodicama koje su ostale bez svojih domova, kako bi im pomogle da pokriju bar deo gubitaka.


Svaka porodica može da dobije do otprilike 500 evra pomoći.


"Sa 20.000 ljudi u Bugarskoj kojima su zbog velikih poplava potrebni hrana, dušeci, vakcine protiv hepatitisa, antibiotici i sredstva protiv insekata, agencije UN-a nastaviće da obezbeđuju hitnu pomoć", navodi se u saopštenju svetske organizacije izdatom u četvrtak.

"Sa 20.000 ljudi u B<loc>ugarskoj </loc>kojima su zbog velikih poplava potrebni hrana, dušeci, vakcine protiv hepatitisa, antibiotici i sredstva protiv insekata, agencije UN-a <org>nast</org>aviće da obezbeđuju hitnu pomoć", navodi se u saopštenju svetske organizacije izdatom u četvrtak.


UNICEF je obezbedio ćebad, kuhinjsko posuđe, tablete za čišćenje vode i so za oralnu rehidraciju, dok je Kancelarija UN-a za koordinaciju humanitarnih poslova dala donaciju od preko 24.500 evra za koordinaciju reakcije u vanrednoj situaciji.

<org>UNICEF</org> je obezbedio ćebad, kuhinjsko posuđe, tablete za čišćenje vode i so za oralnu rehidraciju, dok je Kan<org>celarija UN-a za koordinaciju humanitarnih poslova da</org>la donaciju od preko 24.500 evra za koordinaciju reakcije u vanrednoj situaciji.


Eksperti za životnu sredinu kažu da su jaki pljuskovi u kombinaciji sa neefikasnim i neprikladnim ekološkim merama uzrokovali razarajuće poplave.


Među faktorima koji su pojačali njihovu razornu snagu nalaze se neodgovarajuća modifikacija i sužavanje korita reka i krčenje šuma.


"Šume više nisu tampon koji upija višak vode", izjavio je u nedelju privatnom kanalu bTV stručnjak za životnu sredinu Boris Burov.

"Šume više nisu tampon koji upija višak vode", izjavio je u nedelju privatnom kanalu bTV<org> st</org>ručnjak za životnu sredinu Bor<per>is Burov.</per>


"Zato se obilne kišne padavine nekontrolisano slivaju u doline i ulivaju u reke, koje su neprirodno modifikovane i nemaju kapacitet da prihvate talas plime."


Ljudski faktor rizika


Od početka godine u Srbiji je u porodičnom nasilju ubijeno 18 žena.

Od početka godine u <loc>Srbiji</loc> je u porodičnom nasilju ubijeno 18 žena.


Od 1. juna, od kada se primenjuje novi Zakon o sprečavanju nasilja u porodici, ubijene su tri žene.


Još jednom se pokazalo da institucije, i pored promena pravnog okvira, nisu u stanju da adekvatno zaštite žrtve nasilja u porodici.


Poslednji slučaj porodičnog nasilja koje se završilo ubistvom i samoubistvom desio se u sredu, u prostorijama Centra za socijalni rad na Novom Beogradu.

Poslednji slučaj porodičnog nasilja koje se završilo ubistvom i samoubistvom desio se u sredu, u prostorijama C<org>entra za socijalni rad </org>na N<loc>ovom Beogradu.</loc>


Propusti institucija koje bi trebalo da zaštite žrtve porodičnog nasilja su zbog mesta zločina još očigledniji.


Ako žrtve ne mogu biti sigurne u samim institucijama koje su dužne da ih zaštite, šta mogu očekivati van institucija, u svojim domovima, na ulici.


Međutim, problem nije samo u tome što konkretna žrtva nije zaštićena u sredu; problem je očigledno nastao zbog greške u proceni rizika.


Prema saopštenju Centra za socijalni rad, susret između roditelja nasilnika i dece i te srede je, kao i prethodnih puta, protekao „u najboljem redu i bez ikakvih incidenata u skladu sa privremenom merom suda”.

Prema saopštenju <org>Centra za socijalni rad</org>, susret između roditelja nasilnika i dece i te srede je, kao i prethodnih puta, protekao „u najboljem redu i bez ikakvih incidenata u skladu sa privremenom merom suda”.


Kako poseta koja se završava ubistvom i samoubistvom može da se okarakteriše kao poseta „bez ikakvih incidenata”?


To saopštenje pokazuje da institucije ne vide problem nasilja u porodici u celosti, što povlači pitanje kako je moguće adekvatno izvršiti procenu rizika ako se procenjuju samo fragmenti.


Ubica je više puta privođen zbog nasilja u porodici, a zatvorsku kaznu od dve godine je odležao zbog nasilja nad najstarijim sinom.


Kako je navela Bobana Macanović iz Autonomnog ženskog centra, postavlja se pitanje zašto je bilo neophodno obezbediti viđanje roditelja nasilnika sa decom prema kojoj je bio nasilan.

Kako je navela <per>Bobana Macanović</per> iz <org>Autonomnog ženskog centra</org>, postavlja se pitanje zašto je bilo neophodno obezbediti viđanje roditelja nasilnika sa decom prema kojoj je bio nasilan.


Pored toga, prema nekim navodima, ubica je i po izlasku iz zatvora pretio svojoj supruzi (bili su u procesu razvoda braka), te nije jasno zašto je ona morala da prati decu i da se na taj način izlaže riziku.


Ministar za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja Zoran Đorđević je najavio da će odgovorni za propuste biti kažnjeni.

Ministar za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja Zo<per>ran Đorđević j</per>e najavio da će odgovorni za propuste biti kažnjeni.


Ali u samoj njegovoj izjavi vidimo srž problema.


Đorđević zločin koji se desio u sredu naziva „tragedijom” i „strašnim događajem”.

<per>Đorđević</per> zločin koji se desio u sredu naziva „tragedijom” i „strašnim događajem”.


Taj vid izražavanja, tipičan za opisivanje nasilja u porodici, ukazuje na odnos prema tim zločinima.


Pored toga što se time stiče utisak da su ti zločini neminovnost, briše se odgovornost zločinaca.


Čim odgovornosti zločinca nema, polje je otvoreno za sve vrste interpretacija, pa čak i za traženje odgovornosti žrtve.


Još jedna stvar je tipična za slučajeve porodičnog nasilja u Srbiji, a važi i za ovaj konkretan slučaj – žrtvama se ne veruje.

Još jedna stvar je tipična za slučajeve porodičnog nasilja u <loc>Srbiji</loc>, a važi i za ovaj konkretan slučaj – žrtvama se ne veruje.


Zločini koji su rezultat nasilja u porodici idu u red retkih zločina koji se najavljuju, ponekad i godinama unapred.


To su retki zločini koje je zaista moguće sprečiti.


Da bi se oni sprečili, mora se verovati žrtvama.


U našem, patrijarhalnom i mizoginom društvu, to ne ide lako.


Podsetimo se, kada je najavljen novi Zakon o sprečavanju nasilja u porodici, komentatori na internet portalima su imali samo jedan strah: žene će taj zakon zloupotrebljavati kako bi se osvetile muževima, kako bi ih isterale iz kuće i dovele ljubavnike, kako bi odvele decu itd.


Dakle, očekivanje je da žena koja prijavljuje nasilje u porodici laže.


S obzirom da pojedinci i pojedinke koji treba da vrše procene rizika takođe žive u istom društvu i deo su iste javnosti, moramo se zapitati koliko su jasna uputstva koja su im data i koliku slobodu imaju prilikom procena.


Možda bi za početak trebalo dati jedno jasno uputstvo: žrtvi koja prijavljuje nasilje u porodici treba verovati.


Ubistvo u prostorijama Centra za socijalni rad aktuelizovalo je još jedan problem (o kome se do sada nije previše govorilo).

Ubistvo u prostorijama <org>Centra za socijalni rad</org> aktuelizovalo je još jedan problem (o kome se do sada nije previše govorilo).


Ubica je bio učesnik ratova devedesetih i utvrđeno je da pati od posttraumatskog sindroma.


To je utvrđeno kada mu je suđeno za nasilje nad sinom.


Jedna od posledica posttraumatskog sindroma može biti i nasilno ponašanje, pa je zato kazna bila duža nego što je uobičajeno u sudskoj praksi.


I opet se vraćamo na procenu rizika.


Posttraumatski sindrom se ne leči boravkom u zatvoru.


Da li je ova dijagnoza, utvrđena tokom suđenja, zanemarena nakon izlaska iz zatvora?


Ako jeste, mora se videti zašto je nešto što je uticalo na produženje zatvorske kazne zanemareno kada je trebalo da se odluči o viđanju nasilnika sa decom?


Ako nije, zašto je uprkos tome i uprkos pretnjama odlučeno da viđanje treba da bude omogućeno, pa makar i u kontrolisanim uslovima?


Pored svih mera koje je Bobana Macanović navela da je Centar za socijalni rad mogao da sprovede – da majka ne dovodi decu na viđanje, da se viđanje suspenduje – zašto nasilniku nije bila propisana i mera lečenja od posttraumatskog sindroma?

Pored svih mera koje je <per>Bobana Macanović</per> navela da je <org>Centar za socijalni rad</org> mogao da sprovede – da majka ne dovodi decu na viđanje, da se viđanje suspenduje – zašto nasilniku nije bila propisana i mera lečenja od posttraumatskog sindroma?


Sasvim je logično da se prilikom procene rizika utvrdi koji su faktori rizika i da se radi na uklanjanju tih faktora.


Ako je faktor rizika zloupotreba alkohola ili opojnih sredstava, kao uslov treba postaviti lečenje od bolesti zavisnosti.


Ako je faktor rizika posttraumatski sindrom, kao uslov treba postaviti lečenje od posttraumatskog sindroma.


Nijedna promena zakona ne može sama po sebi rešiti problem, niti bi to trebalo očekivati.


Zakone sprovode ljudi, a ljudi su proizvodi sredine i društva u kome žive.


Korenite promene, kao što je promena odnosa prema žrtvama nasilja u porodici moraju biti jasno definisane u zakonu, i moraju ostaviti malo mesta za ljudski faktor, jer je to najveći faktor rizika.


"Neposlúchol rozkazy, ľahol si na zem a odpálil granát," povedala hovorkyňa miestnej polície.


Ďalšie kroky švajčiarskej sudkyne povedú do Belehradu.

Ďalšie kroky švajčiarskej sudkyne povedú do <loc>Belehradu</loc>.


FOTO - REUTERS


Spor medzi tribunálom a záhrebskou vládou, ktorý vyzeral zásadne, previedla do čisto technickej roviny.


Spor o generála


Nakoniec sa písalo o obvinení šiestich generálov a dvoch vysokých predstaviteľov bývalej vlády.


Haag spresňuje


V prvom rade vraj došlo k nepochopeniu.


To vysvetlila Del Ponteová Chorvátom, keď v pondelok na pozvanie premiéra prišla do Záhrebu.

To vysvetlila <per>Del Ponteová</per> <per>Chorvátom</per>, keď v pondelok na pozvanie premiéra prišla do Z<loc>áhrebu.</loc>


Koalícia hádam zostane pohromade.


Koštunica nemá čas


Ďalšia balkánska cesta Carly Q Ponteovej vedie do Belehradu.

Ďalšia balkánska cesta <per>Carly Q Ponteovej</per> vedie do <loc>Belehradu</loc>.


A tentoraz vraj povezie aj zatykače.


Tu sú obžalovacie spisy, tu sú zatykače.


Konajte svoju povinnosť.


BAŠA JAVŮRKOVÁ


Hospodárstvo KĽDR je na kolenách a deti hladujú.

Hospodárstvo <loc>KĽDR</loc> je na kolenách a deti hladujú.


Po vlaňajšej inkognito návšteve Pekingu kórejský vodca opäť pricestoval do Číny svojím zvláštnym vlakom.

Po vlaňajšej inkognito návšteve <loc>Pekingu</loc> kórejský vodca opäť pricestoval do <loc>Číny</loc> svojím zvláštnym vlakom.


Spravodajca BBC napríklad informoval, že veľká naháňačka za lístkami do pekinskej opery naznačovala, že Kim mal navštíviť včerajšie predstavenie.

Spravodajca <org>BBC</org> napríklad informoval, že veľká naháňačka za lístkami do pekinskej opery naznačovala, že Ki<per>m m</per>al navštíviť včerajšie predstavenie.


Väčšina zdrojov však uvádza, že by mal byť v Šanghaji.

Väčšina zdrojov však uvádza, že by mal byť v Š<loc>anghaji.</loc>


Rovnakú vraj používali v čase Kimovej minuloročnej cesty.

Rovnakú vraj používali v čase <per>Kimovej</per> minuloročnej cesty.


KĽDR je však na kolenách počas kalamity aj po nej.

<loc>KĽDR</loc> je však na kolenách počas kalamity aj po nej.


Prvou Kimovou zástavkou je centrum čínskeho biznisu - Šanghaj.

Prvou <per>Kimovou</per> zástavkou je centrum čínskeho biznisu - <loc>Šanghaj</loc>.


Kima sprevádza 20 vysokopostavených severokórejských činiteľov.

<per>Kima</per> sprevádza 20 vysokopostavených severokórejských činiteľov.


Kimov neoficiálny čínsky výlet tentoraz zrejme prelom znamenať nebude.

<per>Kimov</per> neoficiálny čínsky výlet tentoraz zrejme prelom znamenať nebude.


MAREK CHORVATOVIČ


FOTO - REUTERS


Po zápase nasledoval banket, na ktorom Moskovčania spláchli trpkú chuť porážky.

Po zápase nasledoval banket, na ktorom M<per>oskovčania </per>spláchli trpkú chuť porážky.


Po Silvestri sú zničení aj ľudia, aj zvieratá


Máme psa vzácneho plemena - thajského ridgebacka, ktorý pochádza z džungle.


"Naša mačka je už druhý deň veľmi nepokojná.


Haider tajne rokoval v Moskve


Stávka na dlhovekosť


Oponentom Olshanského je Steven Austad z University of Idaho.


V prípade, že nebudú ani dedičia, nahradia ich univerzity.


Smrť po amputácii


LUGANO - Pacient nemocnice vo švajčiarskom Lugane, ktorému chirurg minulý piatok omylom okrem chorej nohy amputoval aj zdravú, včera zomrel.


Lekár vykonal urgentnú operáciu pre upchatie cievy v jednej z pacientových nôh.


Čo napísala Granma o zatknutí Pilipa a Bubeníka


BARAN 21. 3. - 20. 4.


Do vašej duše sa vkráda smútok a zatrpknutosť.


Ak sa neprinútite do nejakej užitočnej činnosti, neočakávajte skorú nápravu.


Vaša depresia sa začne prehlbovať a stratíte záujem o okolitý svet.


BÝK 21. 4. - 21. 5.


Neriskujte.


BLÍŽENCI 22. 5. - 21. 6.


RAK 22. 6. - 22. 7.


LEV 23. 7. - 23. 8.


PANNA 24. 8. - 23. 9.


VÁHY 24. 9. - 23. 10.


ŠKORPIÓN 24. 10. - 22. 11.


Nabáda vás do toho Merkúr, od ktorého ste na dnešný deň dostali do vienka mimoriadnu dávku cieľavedomosti a ctižiadostivosti.


Môžete to ďaleko dotiahnuť.


STRELEC 23. 11. - 21. 12.


Nevešajte hlavu, sústreďte sa na podstatné záležitosti.


KOZOROŽEC 22. 12. - 20. 1.


VODNÁR 21. 1. - 19. 2.


Bojujete s nepochopením.


Popri vlastných starostiach málokto vníma vaše vysvetlenia, ktorými chcete oboznámiť svoje okolie so svojimi zámermi.


RYBY 20. 2. - 20. 3.


Zmiernite svoje doterajšie pracovné a životné tempo.


Od severozápadu zasahuje nad naše územie oblasť vyššieho tlaku vzduchu.


Od severu postúpi nad naše územie nevýrazný studený front.


SOBOTA A NEDEĽA


Tlaková výš sa z Poľska presunie nad Ukrajinu.


Neznámeho muža najprv zabili a potom podpálili


Pri prvotnej obhliadke tela vyšetrovatelia zistili ranu po údere tupým predmetom do zadnej časti hlavy.


Definitívnu príčinu smrti určia až výsledky súdnej pitvy.


Informáciu o náleze mŕtvoly zatelefonoval polícii neznámy muž v pondelok popoludní.


Po príchode na miesto našiel obhorené telo.


Polícia žiada verejnosť o pomoc pri identifikovaní mŕtveho, ako aj o všetky informácie, ktoré by mohli pomôcť pri pátraní.


Ernest Nagy.


Nagy.


"Na to je veľmi skoro.


"New Jersey má úžasný tím.


Ja sa ale na nikoho nehnevám.


(tasr)


Schuster sa pred zápasom asi 25 minút rozcvičoval.

<per>Schuster</per> sa pred zápasom asi 25 minút rozcvičoval.


Športovanie prezidenta odobril aj jeho osobný lekár.


Rusko patrí so svojím viac než miliónom väzňov ku krajinám s najväčším počtom väznených osôb.

<loc>Rusko</loc> patrí so svojím viac než miliónom väzňov ku krajinám s najväčším počtom väznených osôb.


Misia Apolla 11 odštartovala z Kennedyho vesmírneho strediska 16. júla 1969.

Misia Apolla 11 odštartovala z <loc>Kennedyho vesmírneho strediska</loc> 16. júla 1969.


V riadiacom stredisku NASA mladý operátor Steve Bales však oznámil riaditeľovi letu, že napriek alarmom je bezpečné pokračovať v zostupe.

V riadiacom stredisku <org>NASA</org> mladý operátor <per>Steve Bales</per> však oznámil riaditeľovi letu, že napriek alarmom je bezpečné pokračovať v zostupe.


Z okien mali 60 ° výhľad.


Vrecúško poskladal a vložil ho do pravého vrecka na stehne.


Batoh s PLSS mal tendenciu ich prevažovať dozadu, ale ani jeden z astronautov nemal vážne problémy s udržaním stability.


Preferovaným spôsobom pohybu sa stal "cval".


Jemná pôda bola celkom šmykľavá.


Potom prijali telefonát od prezidenta Richarda Nixona.

Potom prijali telefonát od prezidenta <per>Richarda Nixona</per>.


Po telefonáte nainštalovali EASEP, ktorý obsahoval pasívny seizmograf a laserový retroreflektor.


V tom čase Riadiace stredisko využilo kódované správy, aby varovalo Armstronga, že jeho hodnoty metabolizmu sú vysoké, a že by mal spomaliť.

V tom čase <org>Riadiace stredisko</org> využilo kódované správy, aby varovalo A<per>rmstronga,</per> že jeho hodnoty metabolizmu sú vysoké, a že by mal spomaliť.


Aldrin vstúpil do Eagla ako prvý.

<per>Aldrin</per> vstúpil do <loc>Eagla</loc> ako prvý.


24. júla sa astronauti vrátili na Zem ako hrdinovia.

24. júla sa astronauti vrátili na Z<loc>em </loc>ako hrdinovia.


Potom v súkromí vykonal eucharistiu.


V kabale dominuje problematika kozmologická.


Teoretická kabala sa usiluje o poznanie, praktickej kabale ide o mágiu, vytváranie amuletov, o praktické dôsledky gematrie.


Kabala verí v prevtelovanie.


Rozbitie spôsobilo zhmotnenie sveta, ale na všetkých črepinách zostali zvyšky prvotného žiarenia.


Stala sa bestsellerom.


Prvý preklad bol grécky.


Boh nemá podobu a nesmie byť zobrazovaný.


Zbierkou svätých kníh kresťanstva je Biblia.


Všetko bohatstvo je v ňom v dokonalej jednote.


Znamená to, že Boh je tajomstvo, ktoré vzbudzuje chvenie a úžas.


Boh je všemohúci stvoriteľ, ktorý svojou vôľou stvoril svet z ničoho.


Voči Bohu stojí človek ako jednotlivec, ako osoba.


Tým kresťanstvo prepožičiava individuálnej duši jedinečnú dôstojnosť.


Boh je milostivý a spásny.


Aby to bolo možné, musí sa človek celej svojej hriešnej prirodzenosti zbaviť a prekonať ju.


Budha nemal záujem o uspokojenie ľudskej zvedavosti týkajúcej sa pôvodu sveta, povahy Božského alebo podobných otázok.

<per>Budha</per> nemal záujem o uspokojenie ľudskej zvedavosti týkajúcej sa pôvodu sveta, povahy Božského alebo podobných otázok.


Odporúčal svojim žiakom, aby sa vyjadrovali v dialekte.


Dialekt = nárečie je územne a funkčne vymedzený štruktúrny jazykový útvar, ktorým spontánne komunikuje autochtónne obyvateľstvo istej oblasti.


Pri formulovaní téz o funkčne vymedzenej platnosti nárečia sa uplatňuje najmä sociologický aspekt.


Miestne (územné, oblastné, teritoriálne) nárečie má hovorený charakter; v rečovych prejavoch prevažuje dialóg.


V súčasnosti nárečia neplnia všetky sociálne funkcie, ktoré náležia plnohodnotnému jazykovému útvaru.


Kognitívne funkcie definitivne prevzal jazykový útvar s vyššou prestížou, a to spisovný jazyk; zanedbateľné nie sú ani vplyvy jeho neštruktúrnych foriem.


Diachrónnym a synchrónnym štúdiom nárečí sa zaoberá dialektológia.


Nárečia sa značne odlišujú od spisovného jazyka.


Pôvodný názov znel Kanaán.


Roku 1948 Veľká Británia svoj mandát ukončila a vznikol štát Izrael.

Roku 1948 <loc>Veľká Británia</loc> svoj mandát ukončila a vznikol štát <loc>Izrael</loc>.


Boh potom opäť Abrahámovi prislúbil, že z jeho potomkov urobí veľký národ.


Abrahám bol pripravený priniesť túto obeť, ale anjel boží mu v tom zabránil.


Marx tu zdôrazňuje pojem odcudzenia.


Diogenes opustil bohatú rodinu, stal sa dobrovoľným žobrákom a ľudovým učiteľom.


Vo vedeckej práci presadzoval moderné metódy - kolektívnu prácu, postup podľa stanoveného plánu, štúdium prameňov a archívov a kritický postoj k faktom.


V tomto ohľade už predčil aj osvietencov.


Vedecké práce publikoval najmä v zahraničí.


Očami európskeho encyklopedistu pozeral na rozvoj vedy, školstva, filozofiu, jazykovedu a národopis Uhorska.

Očami európskeho encyklopedistu pozeral na rozvoj vedy, školstva, filozofiu, jazykovedu a národopis Uho<loc>rska.</loc>


Pochádzal z roľnícko - mäsiarskej rodiny z Očovej, po otcovi sa volal Funtík.


Rodičia podporovali Mateja v štúdiách.


Toto cestovanie mladého Mateja prinútilo poznávať rôzne kúty Uhorska, ich zemepis, faunu a flóru.

Toto cestovanie mladého Mateja prinútilo poznávať rôzne kúty <loc>Uhorska</loc>, ich zemepis, faunu a flóru.


Na cestách spoznával ľudí, ich zvyky a obyčaje.


Bol mimoriadne snaživým študentom, čo postrehli aj jeho učitelia.


Svedomite a zodpovedne sa pripravoval na skúšky.


Nechcel sklamať otca.


Štúdium v Halle ukončil v roku 1707.

Štúdium v <loc>Halle</loc> ukončil v roku 1707.


Mladý Matej pobudol doma iba krátko.

Mladý <per>Matej</per> pobudol doma iba krátko.


V Banskej Bystrici vyučoval orientálne jazyky a bol aj evanjelickým kazateľom.

V <loc>Banskej Bystrici</loc> vyučoval orientálne jazyky a bol aj evanjelickým kazateľom.


Zásady pietizmu uplatňoval najmä v organizácii školstva, didaktike a metodike.


Od roku 1748 bol Matej Bel na dôchodku.

Od roku 1748 bol <per>Matej Bel</per> na dôchodku.


Bol ženatý so Zuzanou Hermanovou, spolu mali osem detí.

Bol ženatý so <per>Zuzanou Hermanovou</per>, spolu mali osem detí.


Skryte bol zaujatý proti Habsburgovcom.

Skryte bol zaujatý proti <per>Habsburgovcom</per>.


Nečudo, že verejne podporoval Františka Rákociho II., ktorý dával protestantom možnosti náboženských slobôd.

Nečudo, že verejne podporoval F<per>rantiška Rákociho II.</per>, ktorý dával protestantom možnosti náboženských slobôd.


Napokon ho omilostili.


Vyčítali mu, že skúma ekonomické využitie jednotlivých lokalít pre špionáž cudzích mocností.


Obvinenia odmietol a ubránil sa.


Viedenský cisársky dvor uznal vedeckú činnosť Mateja Bela a samostatný cisár Karol VI. financoval vydávanie jeho vlastivedných prác.

Viedenský cisársky dvor uznal vedeckú činnosť <per>Mateja Bela</per> a samostatný cisár <per>Karol VI</per>. financoval vydávanie jeho vlastivedných prác.


Vysoká katolícka cirkevná hierarcha mnohonárodného Uhorska vydávanie historických prameňov podporovala.

Vysoká katolícka cirkevná hierarcha mnohonárodného <loc>Uhorska</loc> vydávanie historických prameňov podporovala.


Pri príležitosti tristého výročia jeho narodenia zaradili jeho meno do kalendára UNESCO na rok 1984.

Pri príležitosti tristého výročia jeho narodenia zaradili jeho meno do kalendára <org>UNESCO</org> na rok 1984.


V jeho rodisku je pomník od J. Kulicha.

V jeho rodisku je pomník od <per>J. Kulicha.</per>


Pochádzal z Porbandaru.


Jeho stúpenci v ňom videli svätca.


Fridman predpovedal nestacionárne modely vesmíru.


Jednoduché je stále a nemenné; prislúcha ideám.


Bél je hrdinom divadelnej hry Jána Soloviča Zvon bez veže a knihy J. Fraňa Múdry Matej.


Zaoberali sa históriou, geografiou, národopisom, uhorskou literatúrou a kultúrou, jazykovedou, ekonomikou a prírodnými vedami.


George Walker Bush


Bush sa stal prezidentom, keď vo volebnom boji porazil viceprezidenta Ala Gorea z Demokratickej strany v obzvlášť kontroverzných voľbách.

<per>Bush</per> sa stal prezidentom, keď vo volebnom boji porazil viceprezidenta Ala Gorea z Demokratickej strany v obzvlášť kontroverzných voľbách.


Bush je synom Georga H. W. Busha a Barbary Bushovej.

<per>Bush</per> je synom Georga H. W. Busha a Barbary Bushovej.


Hral bejzbal a ragby v juniorskom a seniorskom mužstve.